# data[].attributes.headline
ALTERNANÇA ENTRE CONSERVADORS I LIBERALS

# data[].attributes.subject
ALTERNANÇA ENTRE CONSERVADORS I LIBERALS

# data[].attributes.body
El turnisme, torn pacífic o simplement torn és un sistema d'alternança bipartidista que va ser un dels elements fonamentals del sistema de la Restauració borbònica a Espanya. Va consistir en l'alternança en el govern dels dos partits dinàstics (conservador i liberal).

# data[].attributes.body
El Tancament de Caixes fou una protesta dels botiguers i dels industrials de Barcelona contra la llei del Gabinet de Francisco Silvela i del seu ministre d'Hisenda. Va consistir a donar de baixa els establiments comercials i indústries per tal de deixar de pagar la contribució sense que fos il·legal.

# data[].attributes.body
L'objectiu de la conferència va ser solucionar la primera crisi marroquina que enfrontava França amb Alemanya. Aquesta crisi havia sorgit per l'acord que havien subscrit França i Espanya, amb el vistiplau de Gran Bretanya, per a delimitar les zones del Marroc on exercirien el seu protectorat.

# data[].attributes.body
El rebuig massiu a la Llei de jurisdiccions va aplegar una gran aliança de forces polítiques catalanes en defensa de les reivindicacions catalanistes. Aquest va ser l’origen de Solidaritat Catalana, una coalició electoral que aplegava carlins, republicans federals i la Lliga.

# data[].attributes.body
La tendència anarcosindicalista, va promoure l’any 1907 la creació de Solidaritat obrera, que era una federació d’associacions de treballadors de caire apolític i reivindicatiu i favorable a la lluita revolucionària, que l’any 1910 va impulsar la fundació de la Confederació Nacional del Treball (CNT).

# data[].attributes.attachment_caption
Entre el 26 de juliol i el 2 d'agost de 1909.

# data[].attributes.body
Es coneix com a Setmana Tràgica les revoltes populars que succeïren a Barcelona, i altres ciutats industrials catalanes. El detonant d'aquests fets va ser la mobilització de reservistes per ser enviats al Marroc, on el dia 9 de juliol havia començat la Guerra de Melilla.

# data[].attributes.body
La CNT es definia com a revolucionària i la seva ideologia es basava en:

· La independència del proletariat respecte a la burgesia i l'estat.
· L'apoliticisme del moviment obrer i l'abstencionisme electoral.
· La unitat sindical dels treballadors.
· La voluntat d'enderrocar el capitalisme per mitjà de l'expropiació dels burgesos.

Aquesta acció revolucionària s'hauria de dur a terme per mitjà de vagues i boicots fins que s'arribés a una vaga general revolucionària que posés fi a l'Estat i al capitalisme.

# data[].attributes.body
La Mancomunitat de Catalunya va ser una institució activa entre 1914 i 1923/1925 que agrupà les quatre diputacions catalanes: Barcelona, Girona, Tarragona i Lleida. Tot i que havia de tenir funcions purament administratives i que les seves competències no anaven més enllà de les diputacions provincials, va adquirir una gran importància política.

# data[].attributes.body
Espanya en la Primera Guerra Mundial es va mantenir neutral durant tot el conflicte, però aquest va tenir importants conseqüències econòmiques, socials i polítiques per al país, fins a tal punt que se solen situar en els anys de la guerra l'inici de la crisi del sistema de la Restauració, que en 1923 s'intentaria resoldre mitjançant un cop d'estat que va donar pas a la instauració de la dictadura de Primo de Rivera.

# data[].attributes.body
El 1917 els sindicats CNT i UGT van signat un manifest conjunt per instar al govern a intervenir per aturar la puja dels preus. Al mes d’agost,  arran d’un conflicte ferroviari a València, la UGT va fer una crida a la vaga general que es va estendre per tota Espanya i va adquirir un caràcter polític perquè les forces obreres reclamaven:

- la fi de la monarquia

- la formació d’un govern provisional que convoqués corts constituents

- el pas a una república.

# data[].attributes.headline
1r GOVERN DE CONCENTRACIÓ G. PRIETO / MAURA

# data[].attributes.subject
1r GOVERN DE CONCENTRACIÓ G. PRIETO / MAURA

# data[].attributes.body
Trienni Bolxevic és la denominació que, en referència a la influència de la Revolució Russa de 1917 i dels revolucionaris bolxevics. Va ser una etapa que es va caracteritzar per una elevada conflictivitat social en el marc de la crisi de la Restauració.

# data[].attributes.body
Va ser una pràctica que va tenir lloc a Espanya durant el regnat d'Alfons XIII. Va ser utilitzada principalment per empresaris, que consistia a contractar pistolers per a matar a sindicalistes i treballadors, per a així frenar les seves reivindicacions.​ Els treballadors responien amb la formació i contractació d'homes armats.

# data[].attributes.body
A Catalunya, la Lliga i els dirigents de la Mancomunitat van endegar al final de l’any 1918 una campanya en defensa de l’autonomia i el 1919 es va presentar a Madrid un Projecte d’Estatut de Catalunya en què es proposava la formació d’un govern català i d’un parlament elegit per sufragi universal.

# data[].attributes.body
La Canadenca era una empresa que subministrava electricitat a la major part de la ciutat. La vaga va aconseguir la paralització del 70% de la indústria local, i va acabar amb un acord pel qual la patronal acceptava la readmissió dels acomiadats, augments de salaris i la jornada de vuit hores.

# data[].attributes.body
Els atacs contra les tropes espanyoles, van provocar una retirada massiva i desordenada que va causar més de 13 mil morts en l'exèrcit espanyol, entre els quals hi havia el general.

El desastre d'Annual va provocar un impacte terrible en una opinió pública, que ja era contrària a la guerra.

# data[].attributes.body
Directori militar va ser el nom que es va donar a la institució integrada exclusivament per militars (vuit generals i un contraalmirall) que sota la presidència del general Primo de Rivera havia d'assessorar-lo en les funcions de govern i en la promulgació dels decrets que tindrien força de llei.

# data[].attributes.body
Primo de Rivera va intentar resoldre la qüestió del Marroc i va intervenir militarment al Rif. Els atacs rifenys, dirigits per Abd el-Krim contra el protectorat francès van facilitar la col·laboració militar d'Espanya i França, que es va concretar en el desembarcament espanyol a la badia d'Alhucemas. Aquestes accions militars van significar la derrota d'Abd el-Krim i el final de la guerra Marroc.

# data[].attributes.body
El Directori civil constitueix el segon i últim període de la dictadura de Primo de Rivera a Espanya. Es va dir així pel nom que va rebre el govern nomenat per Primo de Rivera el desembre de 1925 i que va substituir al Directori militar que havia posseït el poder després del triomf del cop d'estat de Primo de Rivera de setembre de 1923.

# data[].attributes.body
Catalunya, les mesures represores contra el catalanisme van provocar un distanciament amb la societat catalana. L’oposició del catalanisme d’esquerra i republicà va ser decidida. El fet més destacat va ser l’intent d’invasió armada de Catalunya des de Prats de Molló, protagonitzat per Estat Català l’any 1926 i dirigit per Francesc Macià.

# data[].attributes.body
Dictablanda és un terme que va sorgir en l'últim període del regnat d'Alfons XIII, immediatament després de la dictadura de Primo de Rivera. Va ser originalment encunyat de manera popular a Espanya en 1930 quan el general Damasc Berenguer va substituir al general Primo de Rivera al capdavant del govern.

# data[].attributes.body
L’oposició va començar a organitzar-se i els republicans, els catalanistes d’esquerra i el PSOE van acordar la signatura del Pacte de Sant Sebastià l’agost de 1930.  Van acordar un programa per presentar-se a les eleccions i establir un comité revolucionari que s’hauria de convertir en el govern provisional de la futura República. Els signants es van comprometre a que el nou règim reconeixeria el dret a l’autonomia de Catalunya, el País Basc i Galícia.