# data[].attributes.headline
Розвиток мовлення в філогенезі: кінетичне мовлення, жестове мовлення, звукове мовлення, письмове мовлення.

# data[].attributes.subject
Розвиток мовлення в філогенезі: кінетичне мовлення, жестове мовлення, звукове мовлення, письмове мовлення.

# data[].attributes.body
У філогенезі розвиток мови відбувалося в кілька етапів. На ранніх його ступенях, коли мислення людей протікало у формі практичної інтелектуальної діяльності по відношенню до предметів, здатним задовольнити їхні потреби, мова закріплювала знання про ці предмети, виражаючи їх у вигляді найменувань, тобто слово отримувало своє значення тільки із ситуації діяльності. На даному етапі розвитку мова завжди була включена у практичну діяльність. Така мова називається сімпраксіческой (тобто пов'язаної з практичною діяльністю). З ускладненням мови мислення звільняється від своєї безпосередньої неподільності з дією і набуває характеру внутрішньої, "ідеальної" діяльності. Прихована вербалізація, що супроводжує процес мислення, отримувала назву внутрішнього мовлення. Така мова утворюється з зовнішньої мови шляхом зміни її функції і як наслідок цього - її структури. Внутрішня мова являє собою узагальнені семантичні комплекси, які з фрагментів слів і фраз, з якими групуються різні наочні образи і умовні знаки. Наступним етапом розвитку мови стало створення писемності. Таким чином, людська мова є продукт суспільно-історичного розвитку.

# data[].attributes.headline
Функції мовлення

# data[].attributes.subject
Функції мовлення

# data[].attributes.body
Перша функція мовлення – сигніфікативна, тобто, функція позначення.  Вона належить безпосередньо до головного призначення слова у його вживанні – позначити: предмет, явище, бажання, ставлення.

Друга функція мовлення – комунікативна, тобто, функція сповіщення, передачі знаннь, відносини, емоції.  У комунікативній функції мови виділяють три сторони: інформаційну, виразну, волевиявлену.

Третя функція мовлення – функція саморегуляції, самонаказу.  Саме ця функція є джерелом формування складного внутрішнього світу людини та її вищих психічних функцій, таких як воля, уява, теоретичне та творче мислення, моральні почуття, свідомість загалом.

# data[].attributes.headline
Онтогенез мовлення

# data[].attributes.subject
Онтогенез мовлення

# data[].attributes.body
А.Н.Леонтьев встановлює чотири етапи у становленні мовлення у дітей:
1-й - підготовчий - до одного року;
В цей час відбувається підготовка до оволодіння мовленням. Діти такого віку можуть прислуховуватися до слів старших.
2-й - переддошкільний етап первісного оволодіння мовою - до 3 років;
Прослідковуються перші слова, але вони мають узагальнено-смисловий характер (одним словом позначають різні сенси). Починається сензитивний період.
3-й - дошкільний - до 7 років;
На цьому етапі можуть бути проблеми зі правильною вимовою літер. Формується активний словниковий запас (3000-4000 слів).
4-й - шкільний - від 7 до 17 років.
Це єдиний етап свідомого оволодіння мовленням. Корисним для цього віку є письмове мовлення для того, щоб навчитися правильно формулювати думки, будувати речення та передавати достовірно сенс.

Мовлення дитини формується під впливом мовлення дорослих (оточуючих). Мовлення не є вродженою здатністю, а розвивається в процесі онтогенезу паралельно з фізичним і розумовим розвитком дитини.
Сензитивний період – оптимальний період для формування певної психічної функції, триває кілька місяців з 1-го року, для старту, а саме мовлення до підліткового віку.

# data[].attributes.headline
Порівняльний аналіз звукової та ін.. сигналізації тварин і мовлення людини: схожі і відмінні риси.

# data[].attributes.subject
Порівняльний аналіз звукової та ін.. сигналізації тварин і мовлення людини: схожі і відмінні риси.

# data[].attributes.body
Тварини подають сигнали небезпеки, агресії, орієнтовні та інші. Це ж ми спостерігаємо і у птахів, і у кішок, і у собак, тобто у тих істот, які існують у

безпосередній близькості від людини. Цілком зрозуміло, однак, що системи сигналів притаманні абсолютно всьому тваринному світу, оскільки всі живі істоти спілкуються один з одним.

При цьому існує величезна, важлива відмінність між сигналізацією у людини та тварин. Відмінність ця у тому, що, по-перше, тварини користуються лише сигналами, які мають самостійного поза ситуативного предметного значення, а е лише значення, прив'язане до цієї ситуації чи функції. Іншими словами, сигнали тварин не позначають об'єктів, а лише стану середовища чи власний стан: страшно, небезпечно, корм, збудження тощо. Першу відмінність можна сформулювати і так: у тварин є сигнал, але немає знаку. Їхні крики та рухи е виключно відповідальними за принципом безумовного чи умовного рефлексу, реакціями на той чи інший подразник.

Друга відмінність сигналізації у тварин і людини полягає в тому, що людина у своїх виразних рухах та звуках користується не просто знаком, але системою знаків(мова)

# data[].attributes.headline
Види і форми мовленнєвої діяльності

# data[].attributes.subject
Види і форми мовленнєвої діяльності

# data[].attributes.headline
Поняття мовлення в психології:

# data[].attributes.subject
Поняття мовлення в психології:

# data[].attributes.body
Мовлення — психічний процес спілкування між людьми за допомогою мови.
Мовне спілкування здійснюється за правилами конкретної мови і є продуктом історичного розвитку людства. Виникнення мовлення поза суспільством неможливе, бо воно є соціальним продуктом. Призначене для спілкування, воно і породжується у спілкуванні.

# data[].attributes.headline
Проблема взаємовідношення мислення та мовлення в дослідженнях Л. С. Виготського.

# data[].attributes.subject
Проблема взаємовідношення мислення та мовлення в дослідженнях Л. С. Виготського.

# data[].attributes.body
Центральним питанням концепції Л. С. Виготського є ставлення думки до слова. Виготський розглядав слово як єдність звуку і значення, якому притаманні всі ознаки, властиві мовного мислення в цілому. Аналізуючи розвиток мови і мислення в онтогенезі, Виготський приходить до висновку, що мислення і мова мають генетично абсолютно різні коріння, і що розвиток мови та мислення відбувається за різними шляхами - непаралельно і нерівномірно. Тобто, за рівнем розвитку мови ніяк не можна визначити загальний рівень розвитку дитини.Однак це не означає, що ці два процеси розвиваються незалежно, оскільки розвиток мови впливає на мислення та перебудовує його. Хоча мислення і з'являється раніше, ніж мова, проте з її появою, мислення починає вписуватися в рамки мови, попри те, що в самій промові, цього помітити не можливо.

# data[].attributes.headline
Види мовлення:

# data[].attributes.subject
Види мовлення: