# data[].attributes.headline
Työhyvinvoinnin johtamisen merkitys työntekijöiden työkykyyn ja pitovoimaan (Elina)

# data[].attributes.subject
Työhyvinvoinnin johtamisen merkitys työntekijöiden työkykyyn ja pitovoimaan (Elina)

# data[].attributes.body
Sosiaali- ja terveysalalta on eläköitymässä noin kolmasosa työntekijöistä vuoteen 2030 mennessä ja jo nyt on nähtävissä työvoimapulaa tietyissä tehtävissä (Pekkarinen & Korhonen-Yrjänheikki 2021, 3). Työvoimapula näyttäytyy jo nyt esim. Essoten alueella kesätyöntekijöitä palkattaessa. Kesän ajaksi on jouduttu sulkemaan osastoja sivukunnista, kun työntekijöitä ei saada riittävästi ja sijaisuuksia joudutaan pilkkomaan lyhyemmiksi, kun tekijöitä pitkiin sijaisuuksiin ei saada.

Tämän vuoksi työhyvinvoinnin johtaminen tulee tulevaisuudessa olemaan entistä tärkeämpää sekä työntekijöiden työkunnon ylläpitämisessä, eläkkeelle jäävien työntekijöiden työssä jatkamiseksi, mutta myös työntekijöiden työhön houkuttelemisen välineenä. Myös valtakunnan tasolla pitää tehdä toimia; arvioida koulutuspaikkojen määrää aloille, joissa on työvoimapulaa, lisätä työperäistä maahanmuuttoa sekä pyrkiä alueellisesti elinvoimaisuuteen.  (Pekkarinen & Korhonen-Yrjänheikki 2021, 10.)

# data[].attributes.headline
Työhyvinvoinnin johtaminen (Julia ja Heli)

# data[].attributes.subject
Työhyvinvoinnin johtaminen (Julia ja Heli)

# data[].attributes.body
Työhyvinvoinnin edistäminen ei ole vain säädösten mukaista toimintaa vaan se voi parhaimmillaan lisää yritystoiminnan tuottavuutta (ttk 2019, 7). Johdon tulee työntekijöitä ja edustajien näkökulmia sekä innostaa heitä yhtyhyvinvoinnin kehittämiseen.

Useat tutkimukset osoittavat, että esihenkilöiden käyttäytyminen vaikuttaa työntekijöiden hyvinvointiin. Gilbreath ja Benson (2004) tutkivat esimieskäyttäytymisen vaikutusta työntekijän hyvinvointiin ja osoittivuuteen, että positiivinen esimieskäyttäytyminen vaikutti merkitsevä työntekijöiden hyvinvointiin, iän, elämäntapojen ja sosiaalisten vaikutusten lisäksi (Arnold ym. 2007, 194).

Mielekäs työ käsitteellistää niin, että työlle on tarkoitus, joka koetaan suurempana työnulkoiset tulokset (Arnold ym. 2007, 195).

Työ voi vaikuttaa terveyteen, ei vain fyysisen työympäristön kautta, vaan myös psykososiaalisen ympäristön kautta. Psykososiaaliset tekijät ovat muun muassa sosiaalisen tuki ja kanssakäyminen, työnhallinta ja työpaikan rooli. Sosiaalinen tuki on mielenterveyttä ja mielenhyvinvointia edistävä tekijä. Sosiaalinen tuki on välttämätön osa ihmisen elämää. Sosiaalisen tuen korkea taso parantaa selviytymistä työn sekä hormoni- ja immuunijärjestelmän toimintaan ja siten pienentää psykiatristen häiriöitä ja sairauspoissaoloja. Bilbreath ja Bensonin (2004) mitatun tutkimuksen mukaan, esihenkilön sosiaalisella tuella on merkitty ennuste työntekijöiden hyvinvoinnin ennusteeseen (Gilbreath & Benson 2004, 262). Tutkimus nojaa vahvasti siihen, että työntekijöden, Esimiesten käyttäytymisen ja johtamisen parantamisen ja siten koko työyhteisö voisi hyötyä.

Fyysisten ja psykososiaalisten ympäristötekijöiden vaikutukset sairauspoissaoloihin, kuten työuupumukseen, masennukseen ja verisuonisairauksiin ja moniin muihin sairauksiin. On myös havaittu, että ne ennustavat terveydenhuollon kustannuksia. (Gilbreath & Benson 2004, 255.) Aihe on kiinnostava, koska mielenterveyteen mainittu häiriö ja sairaudet aiheuttavat eniten mielenterveyteen perusteltuja sairauspäivärahapäiviä. (Blomgren & Perhoniemi 2021.) Artikkelin tutkimuksista (3) havaittiin työntekijöiden stressitilojen kasvusta, työtyytyväisyyden heikkoudesta ja työuupumuksen lisääntymisestä, kun esihenkilön johtamistyyli oli harkitsematonta, vähä huomiollista ja laadun puutteista. Päinvastoin, kun johtamistyyli koettiin laadulliseksi sairauspoissaolot ja työntekijöiden stressitasot olivat vähäisemmät. (Gilbreath & Benson 2004)

Transformationaalinen johtaminen vahvistaa johtajan ja työntekijän yhteyttä syvemmällä tasolla. Ajatuksena on vuorovaikutuksessa motivaatiota sekä moraalia. (Ranta 2019, 5). Työelämässä näin ei toimi aina toimita. Johtaminen voi olla edelleen vanhanaikaista ja autoritääristä. Pahimmassa esim. roskakorien tyhjentämisestä voi tulla johtajan vallankäytönväline, jonka avulla savustetaan ei mieluinen työntekijä pois työyhteisöstä. Ikävä kyllä, tämä on oikeasta sosiaalialan työelämästä esimerkki, jossa johtaja koki alaisensa uhkana. Työhyvinvointi kärsi työyhteisössä ja vuoden sisällä on kolme irtisanoutunut pienestä työyhteisöstä.

# data[].attributes.headline
Työhyvinvointiin vaikuttavat tekijät (Julia ja Heli)

# data[].attributes.subject
Työhyvinvointiin vaikuttavat tekijät (Julia ja Heli)

# data[].attributes.body
Työhyvinvoinnin tarkastelu on muuttunut vuosien saatossa. Ennen sitä tarkasteltiin työturvallisuuden, fyysisentyön ja työkyvyn näkökulmasta. Nykyään työ pitää sisällään paljon henkistä työtä, jossa fyysinen kuormitus ei ole pääpainopisteenä. Henkistentekijöiden kautta osaaminen, motivaatio ja työilmapiiri ovatkin tärkeässä roolissa, tämän päivän työhyvinvointia tarkastellessa. (Ranta 2019, 2–3.)

Usein työhyvinvointi-ilmiön kuvaaminen ja tulkinta ratkaisevat enimmäkseen sen, miten siihen vaikutamme (Gerlander & Launis 2007, 202).

Työhyvinvointi on todella moninainen. Työhyvinvointi kokea ja määrittele monella eri tapaa ja monelta eri kantilta. Henkilöstön työhyvinvoinnin (TYHY) edistämisen tärkeimpiä mpiä rakennusaineita ovat työn merkitysllisyys, oikeudenmukaiset kokemukset ja kyvyt vaikuttaa omaan työhön (Rauramo 2008, 70–71).

Työyhteisö (kokemukset, tukeva, välittävä, arvostava)

Työpaikka (fyysinen työpaikka, etätyö, koti, muu)

Työn onnistuminen (korkeatasoinen potilashoito, työn laatu)

Työelämän jatkuvat keskustelut (haasteet)

Työn luonne (vaikuttavat työntekijän fyysiseen, sosiaaliseen sekä psyykkiseen hyvinvointiin)

Organisaation toimintatapa

Johtaminen

Ilmapiiri

Työntekijä itse (henkinen- ja fyysinen kunto, terveys ja psyykkinen pääoma)

Työpaikalla näkyvät asiat ja järjestelmät (henkilöstön hyvinvoinnin tukemiseen: työturvallisuus, työhyvinvointi, virkistystoiminta, työympäristön viihtyvyys ja ruokailu, sekä tärkeässä roolissa työvälineet, tietoverkot ja työprosessit)

Työstä suoriutuminen (työn edellyttämät tiedot ja taidot, terveet työhön liittyvät arvot ja asenteet)

# data[].attributes.body
Työkyvyttömyydestä aiheutuvat kulut maksavat esimerkiksi kunta-alalla noin kaksi miljardia euroa vuodessa. Lisäksi pidempi työura parantaa myös työntekijän omaa eläketurvaa, edesauttaa eläkejärjestelmän kestävyyttä ja turvaa tarvittavien hyvinvointipalvelujen rahoitusta. (Kuitunen 2018, 12.)

# data[].attributes.body
Sosiaali- ja terveysalan työhyvinvoinnin johtamisessa on nähtävissä monia huomioitavia asioita tulevaisuudessa. Hyvinvointialueita rakennetaan kovaa vauhtia ja monet alaan vaikuttavat lait ovat myös muuttuneet tai muuttumassa. Tämä haastaa työntekijöitä uudistumaan ja lisää muutosjohtamisen osaamisen tarvetta esimiestasolla.

Koronapandemia on muuttanut työtä etä- ja hybriditoteutukseksi ja tämä haastaa esihenkilöitä oppimaan uudenlaista johtamista, mutta myös vastuuttaa työntekijöitä entistä enemmän itsensä johtamisessa. Tämä on myös vaatinut ottamaan nopeasti haltuun uusia digitaalisia työvälineitä. Digitalisaatio haastaa meitä uuden oppimiseen sekä tuo myös johtamiseen uusia vaatimuksia.

Työvoimapula haastaa meitä pitämään kiinni kaikista saatavista työntekijöistä ja esim. työurien pidentäminen työhyvinvointia tukevilla toimilla nousee entistä tärkeämmäksi. Myös osatyökykyisten jäljellä olevaa työkykyä tarvitaan ja työntekijöiden mielenhyvinvointi nousee merkittäväksi sairauslomien sekä eläkkeiden ennaltaehkäisemiseksi. (Pekkarinen & Korhonen-Yrjänheikki 2021, 8-10.)

# data[].attributes.body
Työhyvinvointiin liittyviä lakeja, joita johtamisessa täytyy huomioida on useita:
-Työterveyshuoltolaki
-Työturvallisuuslaki
-Laki työsuojelun valvonnasta ja työpaikan työsuojelunyhteistoiminnasta
-Työsopimuslaki
-Sairausvakuutuslaki
-VNa Terveystarkastuksista erityisistä sairastumisen vaaraa aiheuttavista töistä
-Laki nuorista työntekijöistä
-Yhdenvertaisuuslaki
-Laki yksityisyyden suojasta

Laissa määrätään mm. työterveyshuollon järjestämisestä, työajoista sekä lomista, työsuojelun järjestämisestä työpaikoilla sekä työpaikan turvallisuuteen liittyvistä asioista, jotka ovat näin valtakunnallisesti määriteltyjä asioita ja joiden ylitse työnantaja tai työntekijä eivät voi kävellä.

# data[].attributes.body
Arnold, K. A., Turner, N., Barling, J., Kelloway, E. K., McKee. & M. C. (2007). Trans-

formational leadership and psychological well-being:  The mediating role of mea-

ningful work. Journal of Occupational Health Psychology, Vol 12(3), Jul 2007, 193-203.

Blomgren, J. & Perhoniemi, R. 2021. Masennus- ja ahdistuneisuushäiriöt aiheuttavat eniten mielenterveysperusteisia sairauspäivärahapäiviä. Kela. Saatavissa: https://tutkimusblogi.kela.fi/avainsanat/mielenterveys [viitattu 10.2.2022]

Gilbreath, B. & Benson, P. G. (2004). The contribution of supervisor behaviour to employee psychological well- being. Work & Stress, 18, 255–266.

Gerlander, E-M. & Launis, K. 2007. Työhyvinvoinnin tarkasteluikkunat. Työelämän tutkimus, 202–212. Verkkolehti. Saatavissa: https://journal-fi.ezproxy.xamk.fi/tyoelamantutkimus/article/view/87568/46444 [viitattu 10.2.2022]

Kuitunen, H. 2018. Työkyvyn strateginen johtaminen ja työterveysyhteistyö julkisen alan organisaatioissa vuonna 2018. Verkkojulkaisu. https://www.keva.fi/globalassets/2-tiedostot/ta-tiedostot/esitteet-ja-julkaisut/tutkimusraportti-tyokyvyn-strateginen-johtaminen-ja-tyoterveysyhteistyo-julkisen-alan-organisaatioissa-vuonna-2018.pdf [viitattu 6.3.2022]

Pekkarinen L. & Korhonen-Yrjänheikki K. 2021. Työhyvinvointi ja työkyvyttömyysriskin pienentäminen julkisen alan työpaikoilla Artikkeli 12/2021. Akavaworks. Saatavissa: Työhyvinvointi ja työkyvyttömyysriskin pienentäminen julkisen alan työpaikoilla (akavaworks.fi)[viitattu 22.2.2022]

Rauramo, P. 2008. Työhyvinvoinnin portaat – Viisi vaikuttavaa askelta. Helsinki, Edita 2008. 191. Verkkolehti. Saatavissa: https://journal-fi.ezproxy.xamk.fi/tyoelamantutkimus/article/view/87492/46385 [viitattu 10.2.2022]

Työturvallisuuskeskus 2019. Työhyvinvoinnin johtaminen. Saatavissa:https://ttk.fi/files/6658/Tyohyvinvoinnin_johtaminen_201805_27689_netti.pdf [viitattu 10.2.2022]