# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Anders Peter Nielsen fra Verdens bedste danske skole var forbi Ole Rømer-Skolen i december måned, for at lave et podcastafsnit med mig om sproglig udvikling i fagene.

I podcasten taler vi blandt andet om mit arbejde med sproget, som sproglig vejleder på Ole Rømer-Skolen i Høje Taastrup Kommune. Lyt til den og få inspiration til at tænke endnu mere sproglighed ind i din egen undervisning.

Én af pointerne i podcasten er netop, at sproglig udvikling er for ALLE elever - ikke kun for tosprogede elever - da ingen elever har fagsprog som modersmål

Vi taler om en artikel jeg skrev sidste år til bladet Falihos - Den finder du hjemmesiden under Artikler.

God fornøjelse
https://podcasts.apple.com/dk/podcast/sprogligt-fokus-i-alle-fag/id1566847770?i=1000596816904

# data[].attributes.attachment_link.title
LYT til podcasten "Sprogligt fokus i alle fag"

# data[].attributes.attachment_link.description
Anders Peter Nielsen fra Verdens bedste danske skole var forbi Ole Rømer-Skolen i december måned, for at lave et podcastafsnit med mig om sproglig udvikling i fagene. I podcasten taler vi blandt andet om mit arbejde med sproget, som sproglig vejleder på Ole Rømer-Skolen i Høje Taastrup Kommune.

# data[].attributes.attachment_caption
Mia Nacamulli: The benefits of a bilingual brain

# data[].attributes.headline
The benefits of a bilingual brain - 5 min. TedEd-video

# data[].attributes.subject
The benefits of a bilingual brain - 5 min. TedEd-video

# data[].attributes.attachment_link.title
Mia Nacamulli: The benefits of a bilingual brain

# data[].attributes.attachment_link.description
It's obvious that knowing more than one language can make certain things easier -- like traveling or watching movies without subtitles. But are there other advantages to having a bilingual (or multilingual) brain? Educator Mia Nacamulli details the three types of bilingual brains and shows how knowing more than one language keeps your brain healthy, complex and actively engaged.

# data[].attributes.headline
Materialer fra Kulturakademie dansk, tysk og dansk/tysk

# data[].attributes.subject
Materialer fra Kulturakademie dansk, tysk og dansk/tysk

# data[].attributes.attachment_link.description
UNTERRICHTSMATERIAL Hol dir dein Unterrichtsmaterial Material für den Nachbarsprachenunterricht Deutsch und Dänisch sowie den fachübergreifenden Unterricht in Fächern wie z.B. Geschichte, Kunst, Naturwissenschaft und Natur

# data[].attributes.attachment_link.title
De vigtigste grammatiske betegnelser Dansk Skoleforening for Sydslesvig

# data[].attributes.headline
Digital series of talks on plurilingualism and interculturality

# data[].attributes.subject
Digital series of talks on plurilingualism and interculturality

# data[].attributes.body
Decolonizing bilingualism: Translanguaging in education – University of Copenhagen (ku.dk)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Talk by professor emerita Ofelia García (The Graduate Center City University of New York) in the Digital series of talks on plurilingualism and interculturality.

Generally, education is conducted in the dominant language of the nation-state, and when bilingual education exists, a language other than that of the nation-state is additionally used. But these efforts rely on colonial understandings of language, race and gender that have produced the inequities in education that continue to create differences and oppress many. The concept of translanguaging is here offered as a way to decolonize these understandings and how to then educate in ways that start with the linguistic, cultural, and knowledge production practices of racialized bilingual/multilingual students.

Ofelia García has kindly given permission to record her presentation:

# data[].attributes.attachment_link.description
Talk by professor emerita Ofelia García (The Graduate Center City University of New York) in the Digital series of talks on plurilingualism and interculturality. Generally, education is conducted in the dominant language of the nation-state, and when bilingual education exists, a language other than that of the nation-state is additionally used.

# data[].attributes.body
Tidligere sprogstart – Københavns Universitet (ku.dk)

# data[].attributes.attachment_link.title
Tidligere sprogstart - Københavns Universitet

# data[].attributes.attachment_link.description
I projektet Tidligere Sprogstart har sproglærere fra fem københavnske folkeskoler i samarbejde med faglige konsulenter fra Københavns Universitet og Københavns Professionshøjskole fra 2016 til 2018 opdateret og udviklet

# data[].attributes.body
Grenzgenial

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Freizeit - Hobby - Jung sein
In unserem Themenverlauf „Cool oder komisch?" präsentieren wir dir drei ungewöhnliche Hobbys. Wir werden aber auch sehen, welche Hobbys ihr in der Klasse habt. Ihr bereitet ein Interview vor, in dem ihr am Ende eine Person Eurer Wahl über dessen Hobby interviewen werdet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Grenzgenial ist das neue Portal für den Deutschunterricht an dänischen Schulen.

# data[].attributes.body
Blandt andet også om tværsproglig pædagogik i forbindelse med emnet grammatik i kontekst

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Metasproglige samtaler og elevers arbejde med sprogs opbygning kan være en kilde til sproglig udvikling og i særdeleshed skriftsprogskompetencer. Et aktuelt nationalt forskningsprojekt sætter fokus på grammatikundervisning i og på tværs af skolens sprogfag: Projektet Gramma3 har inspireret til et temanummer af Viden om Literacy om grammatik i kontekst.

Debra Myhill fremhæver i sin indledende artikel, at det handler om at gentænke grammatikken som valg. Gramma3-projektet viser, at det meningsfulde grammatiske valg kræver, at elever forholder sig til den tekst og kontekst, som grammatikken optræder i. Begrebet grammatik behøver ikke at konnotere autoritær pædagogik og et formelt sprogsyn - et bud på en tidssvarende grammatikundervisning er en kontekstualiseret grammatikundervisning. Gramma3-projektet formidles i en række artikler i første del af Viden om Literacy nr. 27.

I anden del af temanummeret sættes grammatikundervisning i et endnu bredere perspektiv af både danske og norske bidragsydere: Flere artikler diskuterer, hvordan tværsproglig eller translanguagingpædagogik kan sættes i spil med inddragelse af elevernes sproglige repertoirer eller klassens selvopfundne sprog. Vi får eksempler på, hvordan en SFL-baseret tilgang kan klæde elever på til at skrive litterære tekster på tværs af sprogfag. Og sidst men ikke mindst præsenteres undersøgelser af læreres respons på grammatik i elevers tekster, og vi får indblik i grammatikundervisning i franskfaget.

Alle artikler kan downloades (pdf) nedenfor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Metasproglige samtaler og elevers arbejde med sprogs opbygning kan være en kilde til sproglig udvikling og i særdeleshed skriftsprogskompetencer. Et aktuelt nationalt forskningsprojekt sætter fokus på grammatikundervisning i og på tværs af skolens sprogfag: Projektet Gramma3 har inspireret til et te

# data[].attributes.body
med bl.a. artikel lom tværsproglighed af Line Krogager Andersen

# data[].attributes.attachment_link.title
Med flere sprog i klassen Aarhus Universitetsforlag

# data[].attributes.attachment_link.description
Cand.mag. i litteratur- og kunsthistorie og læreruddannet med linjefag i dansk og specialpædagogik. Cecilies ansvarsområder er pædagogik, uddannelse, psykologi (bl.a. de to serier Pædagogisk rækkevidde og Didaktiske studier) og kunsthistorie. Hun har tidligere bl.a. arbejdet med kommunikation, kompetenceudvikling og videndeling. Inden hun kom til forlaget, var hun lærer i folkeskolen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skoleforeningens nye læreplaner består af en matrix med kompetencemål og underliggende færdigheds- og vidensmål og en læreplan, der uddyber fagets mål og beskriver vores dannelsesmæssige ramme og evalueringskultur. I alle fag indgår fire tværgående temaer: It og medier, sproglig udvikling, innovation og entreprenørskab og kulturforståelse (de to sidstnævnte er under udarbejdelse). Endvidere finder du v ejledninger med inspiration til fagene.

NB: For at sikre en korrekt visning, skal .xlxs-filerne åbnes direkte i Excel. Browservisningen i fx Google Tables (Chrome) virker ikke.

Hvis du ønsker at printe ud, skal læreplanen/matrixen gemmes på computeren og printes derfra (ikke direkte fra browseren). Ved print af matrix anbefales det at printe PDF-udgaven i A3.

Sløjd Læreplan

Håndarbejde Læreplan

# data[].attributes.attachment_link.description
Skoleforeningens nye læreplaner består af en matrix med kompetencemål og underliggende færdigheds- og vidensmål og en læreplan, der uddyber fagets mål og beskriver vores dannelsesmæssige ramme og evalueringskultur. I alle fag indgår fire tværgående temaer: It og medier, sproglig udvikling, innovation og entreprenørskab og kulturforståelse (de to sidstnævnte er under udarbejdelse).

# data[].attributes.headline
Kom godt i gang: Inspiration til arbejdet med Europæisk sprogportfolio i sprogundervisningen 1.-6. klasse

# data[].attributes.subject
Kom godt i gang: Inspiration til arbejdet med Europæisk sprogportfolio i sprogundervisningen 1.-6. klasse

# data[].attributes.headline
Sprogportrætter i folkeskolen - "At arbejde med flersprogede elevers mange sprog, identiteter og sociale relationer"

# data[].attributes.subject
Sprogportrætter i folkeskolen - "At arbejde med flersprogede elevers mange sprog, identiteter og sociale relationer"

# data[].attributes.attachment_caption
404: SIDEN BLEV IKKE FUNDET | Samfundslitteratur

# data[].attributes.attachment_link.title
404: SIDEN BLEV IKKE FUNDET | Samfundslitteratur

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi bruger både egne og tredjeparts cookies til trafikanalyser og markedsføring. Nogle af disse cookies indsamler personfølsomme data. Vi deler visse oplysninger om brugen af vores website med partnere. Læs mere

# data[].attributes.attachment_link.title
Broen til fagsproget | Samfundslitteratur

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
01

Mindretalspædagogik

I det dansk-tyske grænseland har vi et dansk og et tysk nationalt mindretal, som har deres egne uddannelsessystemer og uddannelsesinstitutioner. Nord for grænsen kan du gå i tyske vuggestuer, børnehaver, folkeskoler og gymnasium. Tilsvarende har vi danske vuggestuer, børnehaver, skoler og gymnasier syd for grænsen.

Institutionerne er kendetegnet ved at være situeret i en særlig historisk, kulturel og sproglig kontekst, og eleverne lærer her både tysk og dansk på modersmåls niveau.

I institutionerne er undervisningssproget mindretalssproget og et særkende ved mindretalsinstitutionerne er, at børnene ikke altid har institutionssproget eller undervisningssproget som deres første modersmål. Det stiller en række særlige krav til den måde pædagoger og lærere tilrettelægger det pædagogiske og didaktiske arbejde på, fordi de til dagligt må forholde sig til børnenes tosprogethed og flerkulturalitet.

Center for Mindretalspædagogik beskæftiger sig med denne særlige pædagogik, der bedrives i mindretallenes institutioner - mindretalspædagogikken.

02

Pædagogisk udviklingsplatform

Center for Mindretalspædagogik ser det som sin væsentligste opgave at styrke og udvikle de potentialer, som en opvækst i mindretallene giver. Den opgave løser vi ved at udvikle lærings- og undervisningsmiljøer, der bidrager til børns sproglige, faglige, kulturelle og demokratiske dannelse.

Centeret indsamler viden og erfaringer på det mindretalspædagogiske område - både nationalt og internationalt. Vi udgør dermed også en mindretalspædagogisk udviklingsplatform, som styrker kendskabet til mindretalspædagogiske problemstillinger.

Desuden bidrager vi til det grænseoverskridende samarbejde og dialogen mellem dansk-tysk uddannelsestradition og pædagogisk udvikling.

I Center for Mindretalspædagogik:

Gennemfører vi mindretalspædagogiske konferencer og seminarer

Udvikler vi mindretalspædagogiske moduler indenfor pædagog- og læreruddannelsen og gennemfører mindretalspædagogiske efter- og videreuddannelser

Tilrettelægger og gennemfører vi forsknings- og udviklingsprojekter inden for det mindretalspædagogiske område

Udvikler vi metoder og materialer, der understøtter mindretalspædagogikken

Fremmer vi internationalt samarbejde og netværksdannelse inden for mindretalspædagogikken

Projekter i Center for mindretalspædagogik

Sprogkoncept og forældrefolder

Center for Mindretalspædagogik har i tæt samarbejde med DSSV udarbejdet det nye sprogkoncept for det tyske mindretals skoler og børnehaver.

Konceptet tager udgangspunkt i nyeste forskningsviden om flersprogede børns sprogtilegnelse og sigter mod en kvalificeret sprogpædagogisk praksis - fra vuggestue til udskolingen - i det tyske mindretals uddannelsesinstitutioner.

Hovedbudskabet er, at børns sproglige mangfoldighed skal betragtes som en ressource og at anerkendelsen af denne sproglige mangfoldighed kan understøtte sprogtilegnelsen positiv.

I forlængelse af sprogkonceptet er Center for Mindretalspædagogik også gået i gang med at udarbejde en forældrefolder. Forældrefolderen skal give forældre til børn i det danske og det tyske mindretals uddannelsesinstitutioner vejledning til hvordan de kan bidrage til deres børns sproglige udvikling.

Projekt om sproglig opmærksomhed

Center for Mindretalspædagogik leder et projekt om sproglig opmærksomhed i det tyske mindretals børnehaver.

Projektet ønsker gennem et aktionsforskningsforløb at kaste lys over, hvordan pædagoger i det tyske mindretal kan arbejde med deres sproglige bevidsthed og hvordan de gennem forskellige sprogaktiviteter (aktioner) kan stilladsere børnenes sproglige bevidsthed.

En øget sproglig bevidsthed hos både pædagoger og børn er central i enhver vellykket sprogpædagogisk praksis. Der er 10 børnehaver involveret i projektet samt adjunkter og lektorer fra pædagog- og læreruddannelsen ved UC SYD.

Enhancing language education in cross-border vocational education

Projektet har til mål at fremme professionel sprogindlæring i grænseregioner.

At bo og arbejde i en grænseregion kræver blandt andet flersprogede og interkulturelle færdigheder. Forskning inden for Border Studiers viser imidlertid, at specifikke koncepter til læring og undervisning i sprog i grænseoverskridende sammenhænge stadig er en mangelvare. Projektets aktiviteter forsøger at imødegå dette.

Projektet samler partnere fra en lang række forskellige europæiske grænseregioner.
Læs mere om projektet.

03

Om Center for Mindretalspædagogik

Center for Mindretalspædagogik blev i 2009 etableret som et partnerskab mellem UC SYD, Dansk Skoleforening for Sydslesvig og Deutscher Schul- und Sprachverein. Centerets faste medarbejdere er projektleder og ph.d. Camilla Franziska Hansen og adjunkt og ph.d. Nadine Malich-Bohlig.

De tre partnere er:

Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V.

Deutscher Schul- und Sprachverein für Nordschleswig

UC SYD

Dansk Skoleforening for Sydslesvig er den forening, der driver det danske mindretals børnehave- og skolevæsen. Det danske mindretal i Sydslesvig består af ca. 50.000 personer. Foreningen driver 56 børnehaver og 48 skoler. Sproget i børnehaverne og skolerne er dansk. I skolerne undervises i faget tysk på modersmålslignende niveau. Skoleforeningen varetager desuden en omfattende kursusvirksomhed inden for voksenuddannelse.

Deutscher Schul- und Sprachverein für Nordschleswig er den forening, der driver det tyske mindretals børnehave- og skolevæsen. Det tyske mindretal i Nordslesvig består af ca. 18.000 personer. Foreningen driver 24 børnehaver og 16 skoler. Sproget i børnehaverne og skolerne er tysk. I skolerne undervises i faget dansk på modersmålslignende niveau.

UC SYD er den største uddannelsesinstitution i Sydjylland med professionsbacheloruddannelser, enkelte erhvervsuddannelser og korte videregående uddannelser. Desuden udbyder UC SYD en lang række videreuddannelser og bedriver udvikling og forskning inden for pædagogik, sundhed, og samfundsfag. Institutionen har 6.000 studerende på grunduddannelserne og 5.000 studerende på videreuddannelserne med hjemsted både syd og nord for grænsen. UC SYD har campusser i Esbjerg, Kolding, Haderslev og Aabenraa.

Centerets arbejdsgruppe består af repræsentanter fra alle tre partnere:

Skoleleder Lisbet Mikkelsen Buhl, Dansk Skoleforening for Sydslesvig

Skolekonsulent Katrin Lass, Dansk Skoleforening for Sydslesvig

Sprogvejleder på dagtilbudsområdet Helle Witt-Nommensen, Dansk Skoleforening for Sydslesvig

Skoleleder Anke Tästensen, Deutscher Schul- und Sprachverein für Nordschleswig

Børnehaveleder Ute Zander, Deutscher Schul- und Sprachverein für Nordschleswig

Pædagogisk- administrativ konsulent Käthe Nissen, Deutscher Schul- und Sprachverein für Nordschleswig

Adjunkt og ph.d. Nadine Malich-Bohlig, UC SYD

Projektleder og ph.d. Camilla Franziska Hansen, UC SYD

04

Minderheitenpädagogik

Die deutsch-dänische Grenzregion ist durch eine dänische und eine deutsche Minderheit gekennzeichnet. Beide Minderheiten verfügen über ihre eigenen Bildungssysteme und Bildungseinrichtungen. Im südlichsten Teil Dänemarks findet man deutsche Krippen, Kindergärten, Grundschulen und ein Gymnasium und vice versa gibt es im nördlichsten Teil Deutschlands dänische Krippen, Kindergärten, Schulen und Gymnasien zu finden.

Die Bildungseinrichtungen der Minderheiten sind zum einen dadurch gekennzeichnet, dass sie in einem besonderen historischen, kulturellen und sprachlichen Kontext situiert sind. Zum anderen lernen die Schüler hier sowohl Deutsch als auch Dänisch auf muttersprachlichem Niveau wobei die primäre Unterrichtssprache immer die jeweilige Minderheitensprache ist.

Ein weiteres besonderes Merkmal der Bildungsinstitutionen der Minderheiten ist, dass die Minderheitensprache für den größten Teil der Kinder nicht die (Erst)Sprache ist. Dies stellt eine Reihe von besonderen Anforderungen an die Art und Weise, wie Erzieher und Lehrer in den Minderheiteninstitutionen ihre pädagogische und didaktische Arbeit organisieren, da sie sich täglich mit der Zwei- bzw. Mehrsprachigkeit und Mehrkulturalität der Kinder auseinandersetzen müssen.

Das Institut für Minderheitenpädagogik befasst sich mit dieser besonderen Pädagogik - der Minderheitenpädagogik - und den besonderen Gegebenheiten, die für die Minderheiteneinrichtungen wesentlich sind.

05

Pädagogische Plattform

Das Institut für Minderheitenpädagogik versteht sich als pädagogische Plattform und sieht es als seine wichtigste Aufgabe an, die Vorteile, die das Aufwachsen in den Minderheiten mit sich bringt, zu verdeutlichen und zu stärken. Wir möchten dies tun in dem wir Lern- und Lehrumgebungen unterstützen, die zur sprachlichen, fachlichen, kulturellen und demokratischen Bildung der Kinder beitragen.

Im Institut sammeln wir Wissen und Erfahrungen aus dem minderheitenpädagogischen Bereich. Dabei sind wie national und international orientiert. Wir bieten somit auch eine Plattform auf der minderheitenpädagogische Fragestellungen diskutiert und reflektiert werden können.

Darüber hinaus trägt das Institut zur grenzüberschreitenden Zusammenarbeit und zum Dialog zwischen dänisch-deutscher Bildungstradition bei.

Konkret arbeiten wie im Institut für Minderheitenpädagogik in folgenden Bereichen:

Durchführung von Konferenzen und Seminaren für die deutsche und die dänische Minderheit

Entwicklung minderheitspädagogischer Module für die Erzieher- und Lehrerausbildung.

Durchführung von minderheitspädagogischen Weiterbildungen

Organisation und Implementierung von Forschungsprojekten im Bereich der Minderheitenpädagogik.

Entwicklung von Methoden und Materialien, die die Minderheitenpädagogik unterstützen.

Förderung der internationalen Zusammenarbeit und Vernetzung im Bereich Minderheitenpädagogik

Projekte im Insitutut für Mindreheitenpädagogik

Sprachenkonzept und Elternratgeber

Das Institut für Minderheitenpädagogik hat in enger Zusammenarbeit mit dem DSSV das neue Sprachkonzept für die Schulen und Kindergärten der deutschen Minderheit entwickelt.

Das Konzept basiert auf neuestem Wissen und Forschungsergebnissen zum Spracherwerb mehrsprachiger Kinder und zielt auf eine qualifizierte sprachpädagogische Praxis in den Bildungseinrichtungen der deutschen Minderheit ab.

Die Hauptbotschaft ist, dass die sprachliche Vielfalt von Kindern als Ressource betrachtet werden muss und dass die Anerkennung dieser sprachlichen Vielfalt den Spracherwerb positiv unterstützen kann.

Das Institut für Minderheitenpädagogik hat zudem begonnen, einen Elternratgeber auszuarbeiten. Dieser soll Eltern von Kindern in den Bildungseinrichtungen der deutschen und dänischen Minderheit Hinweise dafür geben, wie sie zur sprachlichen Entwicklung ihrer Kinder positiv beitragen können.

Projekt zum Sprachbewusstsein

Das Institut für Minderheitenpädagogik leitet ein Projekt zum Sprachbewusstsein in den deutschen Minderheitenkindergärten.

Im Rahmen eines Aktionsforschungsverlaufs möchte das Projekt Aufschluss darüber geben, wie Erzieher der deutschen Minderheit mit ihrem Sprachbewusstsein umgehen können und wie sie das Sprachbewusstsein der Kinder durch verschiedene Sprachaktivitäten (Aktionen) auf- und ausbauen können.

Ein verstärktes Sprachbewusstsein sowohl bei Erziehern als auch bei Kindern ist für eine erfolgreiche sprachpädagogische Praxis von zentraler Bedeutung. An dem Projekt sind 10 Kindergärten der deutschen Minderheit beteiligt sowie Lehrer der Erzieherausbildung und der Lehrerausbildung am UC SYD.

Enhancing language education in cross-border vocational education

Das Projekt fördert das berufliche Sprachenlernen in Grenzregionen. Für das Leben und Arbeiten in einer Grenzregion sind unter anderem mehrsprachige und interkulturelle Kompetenzen erforderlich.

Die Forschung innerhalb der Border Studiers zeigt jedoch, dass spezifische Konzepte für das Erlernen und Lehren von Sprachen in grenzüberschreitenden Kontexten noch fehlen. Die Projektaktivitäten, bei denen Fachwissen aus verschiedenen Grenzregionen zusammengeführt wird, versuchen, diese Lücke zu schließen.

06

Über das Institut

Das Institut für Minderheitenpädagogik wurde 2009 als Partnerschaft zwischen dem

UC SYD

Dem Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V.

Dem Deutschen Schul- und Sprachverein gegründet.

Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V. ist der Schulverein der dänischen Minderheit in Deutschland. Er organisiert und betreibt die 56 Kindergärten und 48 Schulen der dänischen Minderheit, zu der sich ca. 50.000 Menschen zählen. Die Sprache in den Kindergärten und Schulen ist Dänisch. In den Schulen wird aber auch Deutsch als Muttersprache unterrichtet.

Deutscher Schul- und Sprachverein für Nordschleswig (DSSV) ist der Schulverein der deutschen Minderheit in Dänemark. Der Verein betreibt die 24 Kindergärten und 16 Schulen der deutschen Minderheit, zu der ca. 18.000 Menschen zählen. Die Sprache in den Kindergärten und Schulen ist Deutsch, wobei auch hier Dänisch auf muttersprachlichem Niveau unterrichtet wird.

UC SYD ist die größte Bildungseinrichtung in Sønderjylland und bietet eine Vielzahl von Bachelor-Studiengängen und ein breites Spektrum an Weiterbildungen an. Das UC SYD betreibt Entwicklung und Forschung unter anderem in den Bereichen Erziehungswissenschaften, Gesundheit und Sozialwissenschaften. UC SYD hat ca. 11.000 Studenten und Standorte in Esbjerg, Kolding, Hadersleben und Apenrade.

In der Arbeitsgruppe des Instituts für Minderheitenpädagogik sind Repräsentanten aller drei Partner vertreten. Die Arbeitsgruppe besteht aus folgenden Personen:

Kindergartenleiterin Helle Witt-Nommensen, Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V

Pädagogische Konsulentin Tina Joost, Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V

Pädagogische Konsulentin Katrin Lass, Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V

Pädagogische Konsulentin Käthe Nissen, Deutscher Schul- und Sprachverein für Nordschleswig

Kindergartenleiterin Ute Zander, Deutscher Schul- und Sprachverein für Nordschleswig

Schulleiterin Ute Eigenmann, Deutscher Schul- und Sprachverein für Nordschleswig

Dr. Nadine Malich-Bohlig, UC SYD

Projektleiterin und PhD Camilla Franziska Hansen, UC SYD

# data[].attributes.attachment_link.description
01 I det dansk-tyske grænseland har vi et dansk og et tysk nationalt mindretal, som har deres egne uddannelsessystemer og uddannelsesinstitutioner. Nord for grænsen kan du gå i tyske vuggestuer, børnehaver, folkeskoler og gymnasium. Tilsvarende har vi danske vuggestuer, børnehaver, skoler og gymnasier syd for grænsen.

# data[].attributes.attachment_caption
Flere sprog i læringen | Samfundslitteratur

# data[].attributes.headline
"Translanguaging i praksis" med supplerende arbejdsark 

# data[].attributes.subject
"Translanguaging i praksis" med supplerende arbejdsark 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
11 Forord
Af Jim Cummins

15 Indledning

19 Kapitel 1. Det flersprogede klasserum: Fire eksempler

Del 1 · Flersprogethed og translanguaging

31 Kapitel 2. Flersprogethed

41 Kapitel 3. Translanguaging

Del 2 · Translanguaging i praksis

63 Kapitel 4. Fase 0: Overordnede valg

79 Kapitel 5. Fase 1: Eleverfaringer

89 Kapitel 6. Fase 2: Faglig systematik og fagsprog

101 Kapitel 7. Fase 3: Elevernes aktive bearbejdning

125 Kapitel 8. Fase 4: Formidling

131 Kapitel 9. Fase 5: Evaluering

143 Kapitel 10. Translanguaging i samarbejdet med hjemmet

Del 3 · Elevcentreret pædagogik

151 Kapitel 11. Tilbage til grundsynet

159 Kapitel 12. Sprogfag og flersprogethedsdidaktik

167 Kapitel 13. Translanguaging i teamets udvikling - forslag til aktiviteter

173 Litteratur

179 Indeks

# data[].attributes.attachment_link.description
11 Forord Af Jim Cummins 15 Indledning 19 Kapitel 1. Det flersprogede klasserum: Fire eksempler Del 1 · Flersprogethed og translanguaging 31 Kapitel 2. Flersprogethed 41 Kapitel 3. Translanguaging Del 2 · Translanguaging i praksis 63 Kapitel 4. Fase 0: Overordnede valg 79 Kapitel 5. Fase 1: Eleverfaringer 89 Kapitel 6.

# data[].attributes.headline
"Sæt alle elevernes sprog i spil" af Anne Holmen og Helene Thiese

# data[].attributes.subject
"Sæt alle elevernes sprog i spil" af Anne Holmen og Helene Thiese

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
NVL - Nordiskt nätverk för vuxnas lärande

# data[].attributes.attachment_link.description
Når undervisningen tager udgangspunkt i de sprog, den enkelte elev allerede behersker, kan eleven lære mere. Eksperter fortæller om translanguaging.

# data[].attributes.headline
Undervisningsforløb om det danske mindretal - dansk, tysk, historie og samfundsfag i udskolingen. Spot på sprog og identitet...

# data[].attributes.subject
Undervisningsforløb om det danske mindretal - dansk, tysk, historie og samfundsfag i udskolingen. Spot på sprog og identitet...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
På "Det danske mindretal i Sydslesvig" bruger vi cookies for at give dig en bedre oplevelse. Cookies er nødvendige for at få hjemmesiden til at fungere optimalt. Cookies giver os viden om, hvordan du bruger vores hjemmeside, så vi kan forbedre indhold og funktionalitet for dig og for andre. Cookies på denne hjemmeside bruges primært til trafikmåling.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forside - Det danske mindretal i Sydslesvig

# data[].attributes.attachment_link.description
På "Det danske mindretal i Sydslesvig" bruger vi cookies for at give dig en bedre oplevelse. Cookies er nødvendige for at få hjemmesiden til at fungere optimalt. Cookies giver os viden om, hvordan du bruger vores hjemmeside, så vi kan forbedre indhold og funktionalitet for dig og for andre.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sæt sprog på Danmarkskortet

Sæt sprog på Danmarkskortet

Vil I være med til at løfte sløret for de sproglige ressourcer, vi har overalt i Danmark? Kommuner, skoler, dagtilbud, ungdomsuddannelser, sprogskoler og arbejdspladser kan deltage. Hvor mange, og hvilke, sprog kan vi komme op på? På Den Internationale Modersmålsdag d. 21. februar afslører vi resultatet her på siden. Sprogenes Danmarkskort vil hele tiden være i forandring - for hvert sprogrepetoire, der tilføjes, vokser Danmark.

Hvordan deltager I?

Hvis en hel kommune eller skole vil deltage, kan I lave en samlet optælling af sprogene. Det er også muligt blot at deltage som hold, en klasse eller årgang. Det samme gælder for andre steder.

Når I har registreret jeres sprog, sætter jeg dem på Danmarkskortet. Alle kan være med, og det er gratis at deltage. Sidste frist for indsending af sprog er d. 20.2 2022.

Formål

Ideen ved at kortlægge børn, unge og voksnes sprog er, på en visuel måde, at fremme nysgerrighed om sprog og en bevidsthed om flersprogethed som ressource i skole og samfund. "Sprogenes Danmarkskort" bliver lanceret i anledning af sprogkampagnen Flersproget Februar. Begge dele er knyttet til Det Flyvende Tæppe, et tilbud til skoler og andre institutioner, der ønsker at arbejde med sproglige og kulturelle ressourcer på en kreativ måde.

I løbet af februar vil der være inspiration at hente på eventets side på Facebook, hvor alle har mulighed for at dele ideer og aktiviteter til undervisningen. Der bliver også samlet en idébank her på siden til brug hele året.

Det islandske sprogkort

Der er af to omgange blevet lavet et sprogkort over Island. Det har dog været koncentreret om børn og unge. Se det islandske sprogkort fra 2021, som også er knyttet til Det Flyvende Tæppe her. Kan danske skoler mon toppe de islandske, som kom op på mere end 100 sprog sidste år?

Vigdís Finnbogadóttir, Islands tidligere præsident, har siden 1996 været UNESCOs goodwill-ambassadør for verdens sprog. Hør hvad hun har at sige om sprog og modersmål:

# data[].attributes.attachment_link.description
Sæt sprog på Danmarkskortet Vil I være med til at løfte sløret for de sproglige ressourcer, vi har overalt i Danmark? Kommuner, skoler, dagtilbud, ungdomsuddannelser, sprogskoler og arbejdspladser kan deltage. Hvor mange, og hvilke, sprog kan vi komme op på? På Den Internationale Modersmålsdag d. 21. februar afslører vi resultatet her på siden.

# data[].attributes.headline
Veje til de mange sprog - Facebookgruppe

# data[].attributes.subject
Veje til de mange sprog - Facebookgruppe

# data[].attributes.body
Flersproget februar

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den Internationale Modersmålsdag fejres hvert år verden rundt d. 21. februar. I den anledning søsættes Flersproget Februa r - en levende sprogkampagne dedikeret til denne vigtige verdensdag.

Ideen er at skabe bevidsthed om betydningen af vores førstesprog og anerkendelse af flersprogethed som en ressource i skole og samfund. De der vil være med til at få sprog - og dem der taler dem - til at blomstre kan koble sig på og bidrage til kampagnen.

Der holdes liv i inititativet via Facebook-eventet Flersproget Februar. Der vil bl.a blive delt ideer og øjebliksglimt fra sprog- og kulturprojektet Det Flyvende Tæppe, som vil køre på 4-5 skoler i løbet af "Flersproget Februar".

Hvis I ønsker at bruge overskriften "Flersproget Februar" eller har spørgsmål/ideer, er I velkomne til at henvende jer. Brug også #flersprogetfebruar, så vi kan være fælles om indsatsen. Det er håbet, at kampagnen vil blive et virvar af idéudveksling og små og store tiltag på tværs af landet.

2022 er øvelsesåret, hvor de første skridt tages. Fremover kan initiativet inddrages i planlægningen af årets hjul.

Sprogenes Danmarkskort

Kampagnen skydes igang med lanceringen af "Sprogenes Danmarkskort". Se her hvordan I kan være med til at sætte sprog og flersprogethed på Danmarkskortet ved at indsamle de sprog, som børn, unge og voksne på jeres skole, arbejdsplads m.m.

Kan danske skoler mon nå op på over 100 sprog, som det lykkedes for islandske skoler sidste år?

Flersprogethed i skolen

Det kan give et stort løft til fællesskabsfølelsen at inddrage og aktivere elevernes sprog. Selvom alle dage er sprogdage, er det en god idé at fokusere på dette i en periode. I kølvandet af februar kunne man så som skole eller team holde fast i tankegangen om at inkludere elevernes sprog fremover.

Følg med i udviklingen af Sprogkompasset for at få ideer. Meld dig også ind i gruppen Veje til de mange sprog på Facebook for at blive beriget med inspiration fra dygtige lærere og pædagoger, der allerede gør en stor indsats på området.

Flersprogethed på biblioteker

Biblioteket er et univers fuldt af sprog og mennesker. I løbet af Flersproget Februar, og i særdeleshed i nærheden af d. 21.2, er det oplagt at vække opmærksomhed på sprog gennem litteratur, musik og husets besøgende. Her er nogle ideer:

Lav udstillinger med materialer på diverse sprog - og om sprog.

Del optagelser af jeres gæster udtrykke sig på deres første sprog på de sociale medier.

Inviter folk til at samles om deres sprog - eller hinandens sprog.

Lav events hvor der synges eller læses digte på forskellige sprog.

Inddrag lokalsamfundet, foreninger og skoler.

Kontakt Kristin.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den Internationale Modersmålsdag fejres hvert år verden rundt d. 21. februar. I den anledning søsættes Flersproget Februa r - en levende sprogkampagne dedikeret til denne vigtige verdensdag. Ideen er at skabe bevidsthed om betydningen af vores førstesprog og anerkendelse af flersprogethed som en ressource i skole og samfund.

# data[].attributes.headline
Stavestrategier - danske og tyske til tværsprogligt samarbejde

# data[].attributes.subject
Stavestrategier - danske og tyske til tværsprogligt samarbejde

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stavestrategifolderens formål er at stilladsere elevernes tilegnelse af viden og færdigheder om retstavning som en del af fremstillingskompetencen i fagene dansk og tysk.

I vores flersprogede kontekst er det vigtigt at arbejde sprogdidaktisk ved bl.a. at inddrage elevernes sproglige ressourcer i undervisningen.

De danske og tyske stavestrategier i ét læremiddel kan danne fælles udgangspunkt for at arbejde dialogisk ved at sammenligne sprogene og strategierne:

Hvad er ens, og hvad er forskelligt, når man arbejder med stavestrategier i dansk og tysk?

Folderen er bygget op, så hvert opslag viser den danske stavestrategi til venstre og den tilsvarende tyske til højre.

Samtidig starter folderen med de indre strategier (de røde sider), dvs. de strategier, som eleverne skal lære, dernæst automatisere og anvende - og sidst i folderen de ydre strategier (de grønne sider), hvor eleven bevidst henter støtte i sine omgivelser.

Gennem de løbende dialoger på klassen, med lærer og læringsmakker, får eleverne mulighed for at bygge videre på de ressourcer, de har i deres modersmål, hvilket er vigtigt for deres sproglige udvikling.

Folderen kan bestilles gratis på Indkøbskontoret.
Stavestrategier folder
Stavestrategifolderens opslag findes her i en plakatudgave til udprint til at hænge op i klassen, alt efter hvilken stavestrategi der arbejdes med.
Stavestrategier plakat

# data[].attributes.attachment_link.description
Stavestrategifolderens formål er at stilladsere elevernes tilegnelse af viden og færdigheder om retstavning som en del af fremstillingskompetencen i fagene dansk og tysk. I vores flersprogede kontekst er det vigtigt at arbejde sprogdidaktisk ved bl.a. at inddrage elevernes sproglige ressourcer i undervisningen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ordstrategiplakat | Dansk Skoleforening for Sydslesvig e.V.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ordstrategiplakaten er en del af Skoleforeningens indsatsområde »Sprog og læsning«. Plakaten er til ophæng i alle klasselokaler som støtte i elevens sprogtilegnelse i alle fag. Plakaten kan bestilles gratis på Indkøbskontoret

# data[].attributes.headline
Læsestrategifoldere dansk, tysk og engelsk

# data[].attributes.subject
Læsestrategifoldere dansk, tysk og engelsk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læsestrategifolderne er en del af Skoleforeningens indsatsområde "Sprog og læsning". Folderne indeholder en vifte af læsestrategier på dansk og tysk samt engelsk fra 5. klasse og er udviklet som støtte til elevens læseproces i alle fag. Folderne kan bestilles gratis på Indkøbskontoret.

# data[].attributes.attachment_link.description
Læsestrategifolderne er en del af Skoleforeningens indsatsområde "Sprog og læsning". Folderne indeholder en vifte af læsestrategier på dansk og tysk samt engelsk fra 5. klasse og er udviklet som støtte til elevens læseproces i alle fag. Folderne kan bestilles gratis på Indkøbskontoret.

# data[].attributes.attachment_link.description
Cecilie Rubow er årets underviser på Københavns Universitet

# data[].attributes.headline
Podcast om flere sprog i undervisningen 

# data[].attributes.subject
Podcast om flere sprog i undervisningen 

# data[].attributes.attachment_caption
Et fælles fagligt sprog får tosprogede elever til at blomstre - Københavns Professionshøjskole

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et kæmpe udviklingspotentiale i sprogforståelse

Udviklingspotentiale lå ikke kun hos eleverne, men også hos både skolen og lærerne. Igennem samarbejdet med Københavns Professionshøjskole har en række lærere været igennem et forløb med fokus på, hvordan 'dansk som andetsprog' kan være et didaktisk fokusområde og en naturlig del af forskellige fag og undervisningsforløb, og ikke kun hos skolens DSA-vejledere og DSA-lærere.

" De tosprogede elever har et kæmpe potentiale i deres sprogforståelse, som vi konsekvent gerne vil videreudvikle ved at få dem sprogligt aktiveret i undervisningen. Igennem et ledelsesinitiativ har Københavns Professionshøjskole hjulpet os med at facilitere forskellige læringsforløb om fx sprogaktiviteter, som har givet vores lærere nye værktøjer, der kan styrke elevernes sproglige udvikling og læseforståelse, " siger Anita Fryd.

Skolen arbejder på at styrke læringen for alle elever i et sammensat og multikulturelt klasserum. Fokus er især rettet mod, hvordan man som lærer sikrer, at undervisningen både er sprogligt og fagligt udviklende. Med fokus på stilladsering og eksplicit undervisning i 'fagets sprog' har lærere i alle fag arbejdet målrettet mod at udvikle og løfte elevernes læseforståelse.

Sprogambassadører sikrer en ny sproglig dimension

Skolens sprogambassadører, som er lærere med linjefag eller anden efteruddannelse i 'dansk som andetsprog', har også deltaget i et forløb i samarbejde med Københavns Professionshøjskole, hvor de har fået konkrete værktøjer til at hjælpe deres kolleger, så alle lærere uanset fag aktivt kan være med til at løfte de tosprogede elever, så de kan deltage på lige fod med deres klassekammerater.

" Vi ved, at det er dem, der sprogligt deltager i undervisningen, som får det største udbytte. Derfor er målet at få de tosprogede elever aktiveret i undervisningen bl.a. ved at sikre, at det er eleverne der taler mest. Til daglig har vi én sprogambassadør koblet til hver årgang, og de støtter kollegaerne i at sikre, at der er en dimension af 'dansk om andetsprog' i undervisningen på tværs af fag, " beskriver Anita Fryd.

Sprogambassadørerne står til rådighed for deres kolleger med sparring til blandt andet at sikre en sproglig stilladsering i undervisningen. Derudover afholder de møder, hvor lærerne deler erfaringer og lærer af hinandens sprogpædagogiske aktiviteter.

Sprogaktiviteter skal motivere de tosprogede elever til at bruge deres sprog

Helt konkret har Bellahøj Skole gode erfaringer med at introducere eleverne for 'samtalelektier'. Eleverne opfordres til at gå hjem og tale med deres forældre om udvalgte dele af undervisningen, og efterfølgende fortælle om samtalen i klassen. Det betyder, at eleverne på deres modersmål, får aktiveret noget konkret viden på en faglig relevant måde, og at skolen ligeledes får motiveret eleverne til at bruge deres sprog i flere sammenhænge.

"En af de sprogaktiviteter som vi især arbejder med, er bl.a. samtalelektier, hvor vi aktiverer de ressourcer børnene har hjemme hos forældrene. Vi kan se i praksis, at når de tosprogede børn har øvet sig på forhånd hjemmefra, deltager de i undervisningen på en helt anden måde end ellers. Forældrene spiller altså en helt central rolle i børnenes sproglige udvikling, og vores sprogambassadører og lærere får nemmere ved at få aktiveret og motiveret eleverne til at bruge og udvikle deres sprog i undervisningen," forklarer Anita Fryd.

Alle undervisere er sproglærere

På Bellahøj skole har det ifølge Anita Fryd krævet fokus på kompetence- og ressourceudvikling hos både lærere og elever, at løfte de tosprogede elever. Men den største læring fra forløbet ligger i det nye fælles mindset om, at alle lærere på skolen, uanset fag, er sproglærere:
"Den største lektie har været at skabe en fælles forståelse for, at vi alle er sproglærere - og at vi alle har et fælles ansvar for at løfte eleverne. Vi prøver at finde et fælles fagligt sprog og nye metoder til, hvordan vi udvikler børnenes sprogforståelse og øger deres deltagelse. Vi ser, at elever, som tidligere ikke har sagt så meget i timerne, blomstrer og begynder at være mere sprogligt aktive i undervisningen. Vi er ikke i mål, men vi bevæger os i den rigtige retning."
Vil du vide mere?

Er du interesseret i at vide om om, hvilke muligheder du har for kompetenceudvikling inden for 'dansk som andet sprog' og læseforståelse? Så ser her:

Kontaktperson

Ulla Lundqvist
Københavns Professionshøjskole
Videreuddannelsen

E-mail: ullu@kp.dk

Tlf.: +45 51 63 24 88

# data[].attributes.attachment_link.title
Et fælles fagligt sprog får tosprogede elever til at blomstre - Københavns Professionshøjskole

# data[].attributes.attachment_link.description
Et kæmpe udviklingspotentiale i sprogforståelse Udviklingspotentiale lå ikke kun hos eleverne, men også hos både skolen og lærerne. Igennem samarbejdet med Københavns Professionshøjskole har en række lærere været igennem et forløb med fokus på, hvordan 'dansk som andetsprog' kan være et didaktisk fokusområde og en naturlig del af forskellige fag og undervisningsforløb, og ikke kun hos skolens DSA-vejledere og DSA-lærere.

# data[].attributes.attachment_caption
Flersprogethed kan accelerere hjernens udvikling og hjælpe børn

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Børn, der jonglerer med flere sprog, lader til at have nogle kognitive fordele, mener forskere bag nyt studie.

"Mor, er jeg klogere, fordi jeg kan tale flere sprog?"

Det er der måske nogle flersprogede børn, der har spurgt deres forældre om. Og selv om det ikke handler om intelligens, tyder et nyt studie faktisk på, at der er forskel på et- og flersprogede børns hjerner. Det skriver Videnskab.dk.

"Vi vurderer, at flersprogethed kan accelerere hjernens udvikling og resultere i, at flersprogede børns funktionelle organisation i hjernen minder mere om en voksens," siger Young Hye Kwon, som er professor ved Department of Psychology på Yale University og hovedforfatter på det nye studie, til Videnskab.dk.

Ifølge studiet har flersprogede børn ikke bare anderledes hjerneforbindelser, men de klarer sig også bedre i opgaver, der tester deres arbejdshukommelse, som også kaldes korttidshukommelsen.

Det nye studie understøtter den kendsgerning, at hjernen er dynamisk og kan formes, alt efter hvordan vi bruger den, mener forskerne, der står bag.

I studiet har de analyseret hjerneskanningsdata fra 335 børn mellem 9 og 10 år. Her viser det sig, at flersprogede børn har flere forbindelser mellem nakkelappen, den bagerste del af storhjernen, og pandelappen, som sidder forrest i hver hjernehalvdel.

Det er områder, som er involveret i hjernens bearbejdning af sprog, og som er tæt forbundet med arbejdshukommelsen, forklarer Young Hye Kwon.

Ud fra disse hjerneskanningsdata har en maskinlæringsalgoritme - et computerprogram, der behandler store mængder data og grupperer dem i systemer - trænet i at genkende funktionelle forbindelser i hele hjernen, sorteret flersprogede og etsprogede børn med 81 pct. nøjagtighed.

"Hvert menneskes hjerneforbindelser lader til at udgøre et unikt mønster ligesom et fingeraftryk. Algoritmens evne til at adskille de to sproggrupper peger på, at hver gruppe ud over deres unikke træk også har et fælles mønster, der afspejler deres sprogbrug i hverdagen," siger Young Hye Kwon.

Ud over hjerneskanningerne har forskerne nemlig set på data fra 1.075 et- eller flersprogede børn, som skulle løse opgaver, der sætter arbejdshukommelsen på prøve.

Arbejdshukommelsen eller korttidshukommelsen er den hukommelse, der gør det muligt for os at fastholde forskellige indtryk som ord og tal i længere tid. I den type opgaver klarede de flersprogede børn sig bedre end de etsprogede.

Det tyder på, at flersprogede børn kan have en bedre arbejdshukommelse, mener forskerne. Især set i lyset af hjerneskanningsresultaterne.

Der er dog også studier, der ikke finder en sammenhæng mellem forbedret arbejdshukommelse og flersprogethed, så selv om meget tyder på en sammenhæng, rummer forskningen ikke et entydigt svar.

Forskningen i den danske folkeskole har imidlertid vist, at flersprogede børn klarer sig fagligt dårligere end børn, der kun taler dansk, hvilket i nogle kredse har ført til den misforståelse, at flersprogethed skader indlæringen. Derfor er studier, der hjerneskanner flersprogede meget vigtige i en dansk kontekst, mener Rawand Samal Jalal.

Læs også

"Det nye studie gør mig virkelig glad, for meget af forskningen i flersprogethed bliver lavet efter tests, hvor et hjerneskanningsstudie giver en anden form for evidens for, at flersprogede har nogle særlige kompetencer," siger Rawand Samal Jalal, som er adjunktvikar på Læreruddannelsen på Københavns Professionshøjskole, til Videnskab.dk.

Forklaringen på, at flersprogede i den danske folkeskole klarer sig dårligere i en del af skolens fag, herunder især i engelsk, skyldes snarere, at de ikke har solide kompetencer i deres modersmål samt den pædagogiske praksis, som de flersprogede er en del af. Ikke deres flersprogethed, mener hun.

Relevant for andre?
Del nu

Læs også

Karakterkløft mellem børn med et og to sprog vokser i København

# data[].attributes.attachment_link.title
Flersprogethed kan accelerere hjernens udvikling og hjælpe børn

# data[].attributes.attachment_link.description
Børn, der jonglerer med flere sprog, lader til at have nogle kognitive fordele, mener forskere bag nyt studie. "Mor, er jeg klogere, fordi jeg kan tale flere sprog?" Det er der måske nogle flersprogede børn, der har spurgt deres forældre om.