# data[].attributes.body
3: Den gamle dames historie: Prinsen beundrer det kvindelige køn, men prinsen er potens som gør at han ikke kan begå ægteskab eller være elsker.Begær: kvinder. Biologi: Mand. Socialitet: Rig
4: Den unge dames sorger:
5: Historien om den lejede morder:
6: Marionetterne
Augustus snakker med hende som ligner en dreng men er en pige, han snakker om hendes påklædning og kvinde påklædning. Kvinden har bukser på og siger kvinder ikke burde tage korset på og være pæne fordi de bliver dumme at høre på.
7: Duellen:
Den unge og gamle prins skal duellere, kvinder der ligner en dreng stopper duellen. Den gamle prins dør ude af det blå
Den gamle prins ser elegant ud og optræder feminint da han skal duellere.
den gamle prins: Socialitet: tidligere maskulin, under duellen feminin. Begær: kvinder. Biologi: mand
8: Den befriede fange:
9: Afskedsagven:
De følger alle heteronormen.

# data[].attributes.body
Køn er ikke altid en ensformet størrelse. Vores forstilling af køn er ikke altid det vi tror.
Køn kan bruges af forfattere som et virkemiddel. Når vi som læsere læser, og analysere en novelle, afkoder vi kønnet. I Naja Marie Aidts noveller bruger hun kønnets uvidenhed som et virkemiddel. Hun prøver at få os til at afkode dette køn, hvilket forvirrer læseren. Repræsentationen af kønnet i noveller giver læseren et bedre forhold til karakterne. Gennem..

# data[].attributes.headline
Oplevelsesskrivning omkring "Vejen omkring Pisa" 

# data[].attributes.subject
Oplevelsesskrivning omkring "Vejen omkring Pisa" 

# data[].attributes.body
Da jeg læste "Vejen omkring Pisa", fik jeg en meget mærkelig fornemmelse. Historien skaber forvirrelse. Der er mange personer der optræder i historien, hvilket skaber en forvirring, da der er mange repræsentationer af køn - de er svære at identificere.

# data[].attributes.body
Biologisk: Mand
Socialt: Mand
Begær: Kvinder

# data[].attributes.body
Gift med fætter.
Biologisk: Mand
Socialt: Mand
Begær: Kvinder

# data[].attributes.body
Biologisk: Kvinde
Socialt: Kvinde
Begær: Mænd

# data[].attributes.body
Kan ikke få børn, et lune af naturen har forhindret ham i at blive nogens ægtemand/elsker.
Biologisk: Mand
Socialt: Mand, men feminin med alle sine smykker.
Begær: Kvinder.

# data[].attributes.body
Stedbarnebarn, smuk, yndig, Guds mesterværk, en engel.
Biologisk: Kvinde
Socialt: Kvinde
Begær: Mænd, begærer sin fætter Mario.

# data[].attributes.body
Gammel mand, bliver en kvinde (fordi hun får hat med krøller i på)
Fremover omtales hun som damen.
Rosina skal giftes med Potenziani, fordi han ikke kan få børn.
Biologisk: Mand
Socialt: Kvinde
Begær: Mænd

# data[].attributes.body
Biologisk: Kvinde
Socialt: Mand
Begær: Det ved vi ikke.

# data[].attributes.body
Vil ofre et år af sit liv for at se Karl.
Biologisk: Mand
Socialt: Mand
Begær: Mænd, begærer diamanter.

# data[].attributes.body
Biologisk: Mand
Socialt: Mand
Begær: Vi kan ikke være helt sikre, da vi aldrig rigtig møder ham, men vi regner med at han følger heteronormen.

# data[].attributes.body
1. lugteflasken: "Som tror at han begærer hendes diamantøreringe mere end hende": Vi fortolker det som at han eftertragter af at være kvinde og have de her diamantøreringe på.
2. den ulykkelige hændelse: Den gamle mand beder om hatten fra kammerjomfruen i det han tager det på forvandles han til en smuk gammel dame med et rart smil. Hatten han tager på er designet med strudsfjer og der er syet "et væld af fine, sølvhvide krøller"
begær: ?. Biologi: mand. socialitet: feminin. interpellation: fordi Augustus italersætter ham som mand sås om kvinde.

# data[].attributes.body
Forhold dig spørgende til tekstens repræsentation af køn. Er det mand/kvinde/begge dele? Kan kønnet overhovedet bestemmes?

# data[].attributes.body
Havfruer er forførende, skønsang.
Starten beskriver mandens begær om kvindekroppen.
Kvinden beskrives som havet, naturen.
Metaforer i form af skyer, som beskriver noget flagrene/luft.

# data[].attributes.body
Forvirrelse. Repræsentationen af køn er usikker i sår, vi bliver forvirret over begæret.
I digtet bliver vi ikke i i tvivl, sikker repræsentation af kønnet. Vi bliver ikke i høj grad forvirret, når tekster har indkodet køn.
Afkodning af tekster, sker på baggrund af køn.

# data[].attributes.body
- 1. personsfortæller
- Jeg-persons indre synsvinkel.
- Miljø: Østligt land med bjerge og varme (en bazar bliver omtalt)
- Møder en kvinde ved navn Ellen Parker. Gæst på hotellet, fra England. Mistet sin mand, taget på ferie for luftforandring.
- Jeg-personens eneste menneskelige kontakt.
- Køn: Skjult identitet.
- Livsændring efter at have været sammen med Ellen Parker.
- Jeg-personen beskriver en masse sår på hendes krop, man aner ikke baggrunden bag disse sår.
- Det symbolske ved novellens titel "sår" kan være at det er en helingsproces som jeg-personen er i gang med. Sår erstatter huden, samt efter genopbygger en ny hud. Man kan sige at der er kommet en ny udgave af jeg'et.
- ”Jeg var overbevist om, at De… var en mand” sagde Ellen Parker.
- Her finder læseren ud af hvem hovedpersonen er.
- Kønsskifteoperation. Kønsskifte.

# data[].attributes.body
Biologi (kropslige kønstegn), socialitet (egenskaber), begær (seksualitet), interpellation, citering, det normative kontra det afvigende.

# data[].attributes.body
Mænd:
Positiv: stærk, muskuløs, spontan,
Negativ: Mandschauvinist, svin, fuckboi, player, tøsedreng,
Kvinder:
Negativ: Husmor, fødemaskine, luder, billig, bitch, sild, slut,