# data[].attributes.body
Månen ser forskjellig ut i løpet av en måned fordi den går i bane rundt jorda og bruker ca 28 dager på den runden. Månen roterer også en gang rundt sin egen akse per omløp og derfor ser vi aldri baksiden av månen. Vi ser månen i forskjellige faser (nymåne eller fullmåne) fordi den reflekterer lys fra sola. Vi vil da se de delene av månen som sola skinner på, resten blir liggende i mørke. Det avhenger av solas, jordas og månens posisjon i forhold til hverandre, om hvor mye vi ser.

# data[].attributes.body
Oppbygging av solsystemet består av en stjerne og de planetene som går i bane rundt den. Rundt vår stjerne (sola) kretser det åtte planeter. Det var ni før, men Pluto mistet sin planetstatus i 2006 og må nøye seg med dvergplanet tittelen.
De fire innerste plantene fra sola er Merkur, Venus, Jorda og Mars. Disse har fast overflate og kalles terrestriske planeter.
Utenfor asteroidebeltet har vi de fire kjempeplanetene Jupiter, Saturn, Uranus og Neptun. Disse kalles gassplaneter fordi de er laget av gass og støv og mangler fast overflate.
Som aktivetet kan vi lage en enkel modell av solsystemet.

# data[].attributes.body
Ikke-energigivende næringsstoffer er vitaminer, antioksidanter, mineraler, sporstoff og vann. Små mengder av disse næringsstoffene er nødvendig for at kroppen skal fungere normalt.

# data[].attributes.body
Forskjellen på matvareallergi og matvareintoleranse er at immunforsvaret er ikke involvert på samme måten som ved allergi når det gjelder matvare intoleranse.
To vanlige matvareintoleranse er laktoseintoleranse som handler om at man ikke kan bryte ned melkesukker i tarmen. Et enzym i tarmen mangler eller til stede i for liten grad, slik at melkesukkeret ikke blir spaltet og tatt opp i kroppen, men blir tilgjengelig for mikroorganismer i tarmen.
Cøliaki blir også regnet som matvareintoleranse, og ikke allergi selv om immunsystemet er involvert ved at det ødelegger tynntarmens overflate. Det er glutenprotein fra ulike kornsorter som er med på å stimulere denne prosessen. De med cøliaki må ha glutenfri kost slik at man unngår å ødelegge tarmen.

# data[].attributes.body
Matallergi er når immunforsvaret som "overreagerer" på et fremmed stoff slik at man får en allergisk reaksjon. Stoffer som kan utløse allergiske reaksjoner, kalles allergener. I kroppen blir allergenene oppfattet som fremmede stoffer av noen typer hvite blodceller (b-celler). Disse produserer så antistoffer som setter kroppen i beredskap for å møte slike fremmedstoffer senere. Antistoffene kan feste seg på mastceller. Disse finner vi mye av i luftveier, tarm og i huden. Når kroppen senere blir utsatt for det samme allergenet, vil allergenet binde seg til antistoffene på mastvcellene. Disse frigjør stoffer (histaminer) som setter igang den allergiske reaksjonen. Immunforsvaret reagerer på et ufarlig stoff, og det er denne kraftige "feilreaksjoner" fra kroppens immunsystem som gir opphav til plagene. Symptomene som allergenene fremkaller er høysnue, elveblest, allergisk utløst astma, eksem, kløe i huden, fordøyelsesproblemer og kronisk hoste. Den mest alvorlige reaksjonen er allergisk sjokk.

# data[].attributes.body
Spenst kan trenes opp ved å holde barnet i armene og la barnet stå med beina på underlaget og bøye og strekke i beina.
Sangleker med innlagte hopp, hoppe ned fra skrenter og kanter eller stoler ved hjelp av en voksen.

# data[].attributes.body
Fysisk kapasitet handler om å utvikle utholdenhet, styrke, hurtighet, spenst, bevegelighet og stabilitet.
Utholdenhet er organismens evne til å arbeide med relativt høy intensitet over lengre tid.
Man skiller mellom aerob og anaerob utholdenhet.
Med muskelstyrke menes evnen en muskel eller muskelgruppe har til å utvikle kraft.
Hurtighet er muskelens evne til å skape størst mulig akselerasjon. Spenst er evnen til å hoppe høyt eller langt. Bevegelighet er evnen til bevegelsesutslag i ledd og kjeder av ledd.

# data[].attributes.body
Det er viktig at barnehagen og skolen legger opp til risikofylte leker. Den bør ikke undertrykkes eller begrenses. Den har en viktig funksjon i barns tilnærming til seg selv og sin livsverden. Barnehagen må ha lekemiljøer eller oppsøke lekemiljøer hvor barna kan få mulighet til å teste dette ut. Det er viktig at barna får tilgang til miljøer som inviterer til mange typer lek, også den spennings og risikofylte leken.

# data[].attributes.body
Erfaringer med risikofylt lek er viktig for barn fordi For barn er det å drive med spennings- og risikofylt lek skummelt, men samtidig artig. Barna tiltrekkes av opplevelsen om det å være på kanten mellom det som er spennende og artig, versus det å kjenne frykten og angsten for at noe skal gå galt. Eks: det å strekke seg litt lenger og forsøke seg på noe man ikke trodde man torde som å klatre litt lenger opp i treet, hoppe fra en høyere gren, eller legge seg på magen ned en akebakke.

Når barna føler spenning og frykt samtidig gir dette en dobbelthet i følelser. Da oppstår en helt spesiell kroppslig spenning hvor alle sanser er vidåpne. Men kaller denne type aktivisering av sansene for <<arousal>>. I en tilstand av høy <<arousal>> aktiveres en rekke fysiologiske systemer og prosesser i kroppen, individets puls og blodtrykk øker, man kommer i en tilstand av sensorisk våkenhet hvor man er fokusert og rede til å respondere og mobilisere (Zuckerman, 1994). Fysiologisk sett er denne følelsen en form for naturlig rus. Høyt arousal fører til at kroppen produserer adrenalin, som er kroppens drivstoff som både gir styrke og hurtighet i reaksjonene våre, et såkalt ‘’adrenalinkick’’, og endorfin som demper smerte og gir en behagelig ettervirkning i for av en slags naturlig behagelig rusfølelse når man har mestret noe som i utgangspunktet føltes skummelt og kanskje nesten uoppnåelig (Breivik, 2001).
Det ligger i barnets og lekens natur å være hunder prosent engasjert. Enten deltar og satser man med alt og lever seg inn i aktiviteten, eller så er man ikke med.

Det er kjønnsforskjell når det gjelder spenningsøking. Flere studier viser at gutter søker mere spenning og risiko igjennom lek og handling enn det jenter gjør (Glodsmith mfl.,1997).
Internasjonal forskning viser at gutter er mere villig til å ta risiko enn jenter (Ginsburg og miller 1982)
I et evolusjonspsykologisk perspektiv forklares denne kjønnsfordelingen med at gutter, gjennom tilpasning til det miljøet mennesket har måtte håndtere gjennom evolusjonshistorien, biologisk sett søker lek som gir dem erfaringer med å mestre risiko og kamp hvor styrke og mot sett på prøve (Sandseter, 2010). Menn, som tradisjonelt sett de som utsatte seg for farene det innbar og jakte på ville dyr og forsvare sin familie mot ytre farer. I dette perspektivet har gutters preferanser for lek hvor mot og styrke settes på prøve, en funksjon for bedre å kunne overleve.

Et annet studie viser også måten gutter og jenter sosialiseres og oppdras på, kan være medvirkende årsak til at gutter søker mer risiko. Forskning av Morrongiello og Dawber (1999-2000) viser at fedre og mødre kommuniserer forskjellig med sine barn avhengig av kjønn. Gutter blir i større grad enn jenter oppfordret til å ta sjanser, mens jenter blir i større grad oppfordret til å være forsiktig.

Når er barn søker nye utforinger, gjerne på grensen av hva de tør og mestrer, vil de etter hvert få verdifull kunnskap og erfaring om hva som er trygt og ikke trygt i sine omgivelser, og hvordan de skal håndtere og mestre dette slik at de ikke blir alvorlig skadet. De lærer seg at greinene i et tre er usymmetriske og variable, ikke standardisert som en ribbevegg, og at den morken eller tynn grein kan gi etter eller brekke. De lærer seg at steiner og svaberg kan være glatte, spesielt når de er våte. De lærer seg at steiner kan hoppes på, men at de også kan ligge ustødige og gi etter. De lærer seg å avpasse fart, avstand og tidspunkt for å hoppe av disse slik at de lander der de sikter.

# data[].attributes.body
Det at barn har en progressiv tilnærming til lek vil si at de prøver ut litt og litt mer avansert eller vanskelighetsgrad. De vil først føle mestring i en oppgave før de begir seg ut på en litt vanskeligere.