# data[].attributes.body
https://thl.fi/fi/web/sote-uudistus/ajankohtaista

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
THL on 23.9.2020 antanut lausuntonsa Marinin hallituksen esitysluonnoksesta sote-uudistukseksi. THL pitää sote-lakiesitysluonnoksia pääosin oikeansuuntaisina sote-uudistuksen keskeisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Kuntia isommilla sote-maakunnilla on paremmat edellytykset järjestää sosiaali- ja terveyspalveluja sekä edistää väestön hyvinvointia ja terveyttä, mikä voi aikaa myöten kaventaa hyvinvointi- ja terveyseroja.
Lue tiedote (23.9.2020)

Sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen järjestämisen uudistusta koskevat hallituksen lakiluonnokset ovat lausuntokierroksella 25.9. asti.
Lue tiedote Soteuudistus.fi-sivustolla (15.6.2020)

Marinin hallitus julkisti 5.6.2020 sote-uudistuksen linjaukset, joiden pohjalta uudistuksen valmistelua jatketaan.
Lue tiedote Soteuudistus.fi-sivustolla (5.6.2020)

THL:n koordinoiman Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus -ohjelman tavoitteena on parantaa sosiaali- ja terveydenhuollon palveluita koko maassa. Palveluita kehitetään alueellisissa hankkeissa. THL on palkannut viisi aluekoordinaattoria tukemaan alueilla tehtävää työtä. STM avasi kehittämishankkeita varten valtionavustushaun 20.1.2020.
Lue tiedote (23.1.2020)

Rinteen hallitus käynnisti Tulevaisuuden sosiaali- ja terveyskeskus -ohjelman 15.10.2019.
Lue STM:n tiedote (15.10.2019)

Valtionavustus hankkeille avautuu tammikuussa 2020.

Perjantaina 8.3.2019 varmistui, että sote-uudistus ei valmistu tällä hallituskaudella. THL katsoo, että uudistuksen valmistelua on kuitenkin syytä jatkaa jo tehdyn mittavan valmistelun pohjalta. "Sote-uudistus tarvitaan ja tehdään joka tapauksessa. Taustasyyt uudistukselle eivät ole millään tavalla muuttuneet. Ikääntyneiden määrä ja palvelujen tarve kasvavat, mikä aiheuttaa kovan paineen sote-palvelujen rahoitukselle", sanoo THL:n pääjohtaja Markku Tervahauta.
Lue tiedote (8.3.2019)

THL pitää tärkeänä, että sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistaminen etenee. "Vaikka aikataulu näyttääkin viivästyvän alun perin aiotusta, olisi tärkeää, että uudistus saadaan eteenpäin viimeistään syksyllä", sanoo THL:n pääjohtaja Juhani Eskola.
Lue koko tiedote (21.6.2018)

Eduskunnan perustuslakivaliokunta antoi lausuntonsa maakunta- ja sote-uudistuksen keskeisistä lakiesityksistä perjantaina 1.6.2018. Muutokset valmistellaan sosiaali- ja terveysministeriössä ja valtiovarainministeriössä ja ne toimitetaan eduskunnalle hallituksen vastineena. Valiokunnan edellyttämiä muutoksia arvioidaan parhaillaan, ja niihin liittyvä valmistelu käynnistettiin välittömästi.
Maakunta- ja sote-uudistuksen uutiskirje 4.6.2018 (alueuudistus.fi)

Sote- ja maakuntauudistusta koskeva lakipaketti on nyt kokonaisuudessaan eduskunnan käsittelyssä.
Tätä mieltä THL on sote-uudistuksesta (tiedote 16.3.2018)

Hallituksen esitys valinnanvapauslaiksi annettiin eduskunnan käsittelyyn 8.3.2018. THL on tyytyväinen, että esitys on edennyt, mutta näkee sote-laeissa edelleen paljon korjattavaa. THL katsoo, että sote- ja maakuntauudistus lisää asiakkaiden valinnanmahdollisuuksia sote-palveluissa ja parantaa palvelujen saatavuutta. Lakipaketti jättää kuitenkin selkeästi toivomisen varaa uudistuksen alkuperäisten tavoitteiden suhteen.
Lue koko tiedote (8.3.2018)

THL osallistuu valtiovarainministeriön koordinoimaan maakuntatalouden simulaatioharjoitukseen. THL on koonnut sosiaali- ja terveysministeriölle harjoituksessa käytettävän sote-tietopohjan ja antanut asiantuntija-arvion jokaisen tulevan maakunnan suoriutumisesta sote-palvelujen järjestämisessä.
Lue koko uutinen (22.2.2018)

Hallitus päätti luopua maakuntia velvoittavasta asiakassetelien laajasta käytöstä erikoissairaanhoidossa. THL:n näkemyksen mukaan tämä on onnistunut tapa viedä sote-uudistusta eteenpäin.

THL esittää lausunnossaan lukuisia tarkennuksia valinnanvapauslakiin. Toimeenpanon kaavailtua aikataulua tulisi THL:n näkemyksen mukaan väljentää ja asiakassetelin käytön soveltaminen jättää maakuntien päätettäväksi. Lisäksi THL:n arviossa todetaan, ettei lakiluonnoksessa ehdotettu asiakassuunnitelma ole esitetyssä muodossaan vielä pitkään aikaan toteuttamiskelpoinen tietojärjestelmien toiminnallisuudessa olevien puutteiden vuoksi.

Uusi valinnanvapauslakiluonnos lähetettiin lausuntokierrokselle 3.11. Lausuntoaika päättyy 15. joulukuuta 2017.
Lue tiedote (Alueuudistus.fi, 3.11.2017)

Uusi valinnanvapauslakiluonnos valmistui 19.10.2017. THL:n pääjohtaja Juhani Eskolan mukaan luonnos osoittaa, että asiantuntijoiden kommentteja on pyritty kuulemaan. Luonnoksessa on hänen mielestään myös ristiriitaisuuksia.

"Esitystä on Eskolan mukaan kuitenkin vielä parannettava ennen sen antamista eduskuntaan. Erityisesti asiakasseteliin näyttäisi liittyvän vieläkin ongelmia. Ehdotetuilla kriteereillä on syntymässä maakunnan vaikeasti hallittava järjestelmä, ainakin integraation toteuttamisen ja kustannusten hallinnan näkökulmasta. Ehdotetut ratkaisut pikemminkin lisäävät kustannuksia aiempiin ehdotuksiin verrattuna. Siksi asetettu 3 miljardin säästötavoite on entistä haastavampi."

Työryhmä jatkaa valinnanvapauslain valmistelua.
Lue koko uutinen (Alueuudistus.fi, 14.8.2017)

Hallitus päätti neuvottelussaan 5.7.2017 jatkaa sote- ja maakuntauudistusta siten, että uudistus tulee voimaan 1.1.2020 alkaen. Maakuntavaalit järjestetään lokakuussa 2018.
Lue koko tiedote (Alueuudistus.fi)

Hallitus julkisti linjaukset asiakkaan valinnanvapaudesta sote-palveluissa 21.12.2016.
Tutustu linjauksiin

Hallituksen esitys 31.8.2016 on ollut lausunnoilla.
Lue yhteenveto lausunnoista

Hallitus on julkistanut 31.8.2016 sote- ja maakuntauudistuksen lakiluonnokset ja lähettänyt ne lausunnoille. Lausunnonantoaikaa on 9.11.2016 asti.
Sote- ja maakuntauudistuksen lakiluonnokset 31.8.2016

THL on julkistanut STM:n toimeksiannosta tehdyn lakiluonnoksen vaikutusten ennakkoarvioinnin 30.6.2016.
Lue lisää ennakkoarvioinnista

Lisätietoja
[email protected]

# data[].attributes.attachment_link.description
THL on 23.9.2020 antanut lausuntonsa Marinin hallituksen esitysluonnoksesta sote-uudistukseksi. THL pitää sote-lakiesitysluonnoksia pääosin oikeansuuntaisina sote-uudistuksen keskeisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Kuntia isommilla sote-maakunnilla on paremmat edellytykset järjestää sosiaali- ja terveyspalveluja sekä edistää väestön hyvinvointia ja terveyttä, mikä voi aikaa myöten kaventaa hyvinvointi- ja terveyseroja. Lue tiedote (23.9.2020) Sosiaali- ja terveydenhuollon ja pelastustoimen järjestämisen uudistusta koskevat hallituksen lakiluonnokset ovat lausuntokierroksella 25.9.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyppää sisältöön

Osana eduskunnalle 8.12.2020 annettua esitystä hyvinvointialueiden perustamista etenee mittava lakien valmistelutyö, johon on liittynyt myös reilun sadan lain tarkastus. Valmisteltavan kokonaisuuden työnimenä on ollut "Sote100". Tähän liittyvä lausuntokierros päättyi 26.2.2021 ja lausuntoja annettiin yhteensä 162. Nyt lausunnoista on tehty yhteenveto. Annetut lausunnot otetaan huomioon hallituksen esityksen viimeistelyssä.

Lausuntopyynnön kohteena olleen hallituksen esitysluonnoksella ehdotettaisiin tehtäväksi uudistusta koskevasta lainsäädännöstä johtuvat tekniset muutokset sekä Uudenmaan erillisratkaisuun liittyvä tietojohtamista koskeva sisällöllinen täydennys. Näillä muutoksilla päivitettäisiin eri hallinnonalojen lainsäädäntö vastaamaan uutta rakenteellista toimintakenttää ja järjestämisvastuuta.

Lausuntopalautteen keskeinen sisältö

Lausuntopalvelu.fi -palvelun kautta lausuntonsa antaneista lausujista noin 65 prosenttia valitsi vaihtoehdon "Lausunnon antajalla ei ole erityistä lausuttavaa esitysluonnoksesta". Osa niistä lausunnonantajista, jotka lausuivat esitysluonnoksesta, keskittyivät lausunnossaan HE 241/2020 vp (varsinainen sote-uudistusta koskeva esitys) koskeviin huomioihin. Tämä esitys on jo eduskunnan käsiteltävänä eikä se siten sisältynyt 26.2.2021 päättyneeseen lausuntopyyntökierrokseen.

Osa lausunnonantajista kiinnitti huomiota esitysluonnoksen lakiehdotusten eroihin termistön käytössä sekä viittauksiin kotikunnasta ja joihinkin muutoksenhakusäännöksiin. Keskeisimmät sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalan lakiehdotuksiin suoraan kohdentuvat huomiot koskivat lakia sosiaali- ja terveystietojen toissijaisesta käytöstä ja terveydenhuoltolakia sekä muun muassa kehitysvammalakia ja lastensuojelulakia. Sisäministeriön hallinnonalan osalta keskeisimmät huomiot kohdistuivat pelastuslakiin.

Ahvenanmaan maakunnan hallitus nosti lausunnossaan esille eräiden lakien osalta niiden soveltamiseen liittyvän ongelman Ahvenanmaan maakunnan kuntien osalta.

* Annetut lausunnot ovat nähtävillä Lausuntopalvelu.fi:ssä
* Tutustu lausuntoyhteenvetoon

Lisätietoja:
Neuvotteleva virkamies Maria Huttunen, sosiaali- ja terveysministeriö, [email protected], p. +358 295 163 717

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyppää sisältöön Osana eduskunnalle 8.12.2020 annettua esitystä hyvinvointialueiden perustamista etenee mittava lakien valmistelutyö, johon on liittynyt myös reilun sadan lain tarkastus. Valmisteltavan kokonaisuuden työnimenä on ollut "Sote100". Tähän liittyvä lausuntokierros päättyi 26.2.2021 ja lausuntoja annettiin yhteensä 162. Nyt lausunnoista on tehty yhteenveto. Annetut lausunnot otetaan huomioon hallituksen esityksen viimeistelyssä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Millaiset ovat opintotuen tulorajat ja miten omansa saa selville?

Opintotukikuukausien määrä vaikuttaa vuositulorajaan. Mitä useampana kuukautena opintotukea saa, sitä pienempi vuosittainen tuloraja on. Huomaa, että tässä jutussa kerrotut tulorajat koskevat vuonna 2020 tai vuonna 2021 saatuja tukia. Jos opintotukea saa yhdeksältä kuukaudelta, tuloja voi olla 12 498 euroa vuodessa ilman, että tulot vaikuttavat opintotuen määrään. Sillä ei ole merkitystä, missä vaiheessa vuotta tulot saadaan.

Oman opintotuen vuositulorajansa voi selvittää esimerkiksi Kelan nettisivujen laskureiden tai tulorajataulukon avulla.

Onko asumistuella eri tuloraja ja millainen se on?

Asumistuessa ja opintotuessa on täysin erilaiset tulorajat ja tulojen tarkastelutavat. Asumistuki myönnetään samoin periaattein opiskelijoille ja muille pienituloisille. Yhtä vuositulorajaa ei ole, vaan tuloja tarkastellaan kuukausitasolla. Helpointa on tarkistaa tulojen yläraja Kelan taulukosta.

Asumistuessa tulot arvioidaan aina tulevalle ajalle joko jatkuvana tulona tai keskiarvotulona. Jatkuva tulo tarkoittaa, että tulot ovat samanlaiset vähintään kolme kuukautta asumistuen myöntämisestä tai tarkistamisesta eteenpäin.

Keskiarvotuloa puolestaan käytetään silloin, jos tulot vaihtelevat. Tällöin huomioidaan kaikki tulot, jotka opiskelijan lasketaan sitten saavan seuraavan kahdentoista kuukauden aikana. Kuukausitulo arvioidaan jakamalla tulevien 12 kuukauden yhteenlasketut tulot 12:lla.

Voit ansaita joka kuukausi 300 euroa ilman, että se vaikuttaa asumistukeen. Jos siis esimerkiksi saat palkkaa 800 euroa kuussa, asumistuen määrää laskettaessa summasta huomioidaan 500 euroa.

Tärkeää on muistaa, että kaikkien ruokakunnan jäsenten yhteenlasketut tulot vaikuttavat asumistuen määrään. Jos asut yksin tai kimppakämpässä erillisellä vuokrasopimuksella, muodostat ruokakunnan yksin.

Mitä teen, jos opintotuen tuloraja ylittyy?

Opiskelijan pitää itse huolehtia siitä, että vuosituloraja ei ylity. Opintotuen tulorajan ylittymisestä ei siis ilmoiteta Kelaan.

Jos tuloraja ylittyy kalenterivuoden aikana, rajaa voi nostaa perumalla opintotukikuukausia etukäteen. Toinen vaihtoehto on palauttaa maksettuja opintotukia seuraavan vuoden huhtikuun loppuun mennessä.

Tuloja valvotaan jälkikäteen verotustietojen perusteella. Jos vuositulot ylittävät vuositulorajan, opintotukea peritään takaisin. Takaisin perittävään määrään lisätään 7,5 prosentin korotus.

Mikä on helpoin tapa pysyä perillä siitä, pysyvätkö tulot opintotuen tulorajojen puitteissa?

Kelan asiointipalvelussa voi tarkistaa tulorajansa, ja huhtikuussa sieltä näkee myös vuositulojensa ennakkotiedot.

Tulojen määrän voit selvittää myös esitäytetyn veroilmoituksen tai tulorekisterin avulla. Jos tuloja on liikaa, opintotuen takaisinperinnän voi välttää, kun peruu tai palauttaa opintotukea.

Tienaan arvioitua enemmän. Pitääkö tulojen kasvamisesta ilmoittaa Kelaan asumistukea varten?

Asumistukeen pitää hakea muutosta, jos ruokakunnan yhteenlasketut tulot kasvavat vähintään 400 euroa kuukaudessa. Ilmoitus on tehtävä heti, kun muutos on tiedossa. Jos muutoksesta ei ilmoita, on riski, että tukea maksetaan liikaa ja ylimääräiset tuet peritään takaisin.

Jos opiskelija menee kesäksi töihin ja tulot kasvavat, voidaan asumistuki joutua tarkistamaan. Ennen hakemuksen tekemistä kannattaa ottaa yhteyttä Kelan puhelinpalveluun 020 692 210 ja varmistaa, onko tarkistus tarpeen.

Todennäköisesti moni opiskelija saa kesänkin ajalta asumistukea, mutta tulojen määrästä ja kestosta riippuu, tuleeko tukeen tarkistuksia. Asumistuen lakkautusta ei kannata automaattisesti kesätöiden vuoksi pyytää.

Miten asumistuen tulorajoja valvotaan?

Tuki tarkistetaan vähintään kerran vuodessa. Saat tarkistuksesta kotiin kirjeen noin kuukautta ennen tarkistusajankohtaa. Tarkistushakemus on palautettava ajoissa, tai muuten tuki lakkaa.

Monella opiskelijalla vuositarkistusaika on elokuun alussa, eli vuoden päästä asumistuen myöntämisestä, jos asumistukeen ei ole vuoden mittaan tullut muutoksia. Kirje vuositarkistuksesta lähetetään siinä tapauksessa heinäkuussa. Jos tarkistusajankohta on esimerkiksi 1. elokuuta, hakemuksen pitää olla Kelassa viimeistään 15. heinäkuuta.

Oman tuen vuositarkastuksen ajankohdan voi tarkistaa Kelan asiointipalvelusta.

Mistä muista muutoksista opiskelijan on ilmoitettava Kelaan?

Opintotukea saavan opiskelijan pitää ilmoittaa Kelalle, jos muuttaa pois vanhempansa luota tai vanhempansa luokse, sillä se vaikuttaa tuen määrään. Valmistumisesta pitää myös ilmoittaa, paitsi jos opintotuki päättyy samassa kuussa.

Ilmoita myös opintojen keskeyttämisestä ja varusmies- tai asepalveluksen tai siviilipalveluksen aloittamisesta. Opintotukea ei voi saada, jos aloittaa oppisopimuskoulutuksen, jonka ajalta saa palkkaa. Sama koskee koulumatkatukea.

Asumistukea saavan opiskelijan kannattaa olla yhteydessä Kelaan silloin, jos hänen tulonsa pienenevät vähintään 200 euroa kuukaudessa tai asumismenot nousevat 50 euroa kuukaudessa.

Asumistukeen vaikuttaa myös se, jos muutat tai ruokakunnan kokoonpano muuttuu eli esimerkiksi muutat yhteen avopuolison kanssa. Ilmoita myös, jos otat alivuokralaisen tai alivuokralaisesi muuttaa pois.

Muutostilanteissa kannattaa aina käyttää Kelan asiointipalvelua. Siellä kerrotaan selkeästi, mistä muutoksista pitää ilmoittaa. Palvelu kertoo myös, mitä tietoja ja liitteitä tarvitaan.
Lue myös: Näin palkallinen työssäoppiminen vaikuttaa opiskelijan tukiin
Missä tilanteissa opintotuen tarkistus on tarpeetonta?

Opintotukea varten Kelaan ei tarvitse ilmoittaa asumiseen liittyvistä muutoksista, paitsi jos muuttaa asumaan vanhemman luokse tai pois vanhemman luota. Perhesuhteen muutoksista Kela saa tiedon väestötietojärjestelmästä. Esimerkiksi lapsen syntymän jälkeen opintotuen korotus myönnetään automaattisesti.

Omia tulojaan ei tarvitse ilmoittaa opintotukea varten, paitsi jos tulot on saatu ulkomailta. Myöskään opintopisteiden määriä ei tarvitse ilmoittaa, koska Kela saa tarpeelliset tiedot opintorekistereistä.

Miten tulorajat määräytyvät sinä vuonna, kun aloitan tai päätän opintoni?

Silloin on tärkeintä huolehtia, että opiskeluaikana saadut tulot eivät ylitä opiskeluajan tulorajaa. Tämä tuloraja saadaan laskemalla 696 euroa opintotukikuukautta kohti ja 2 078 euroa tuetonta opiskelukuukautta kohti.

Yksittäisen kuukauden tuloilla ei siis ole merkitystä, vaan opiskelukuukausien tulojen yhteismäärällä. Kun opiskeluaikana saadut tulot pysyvät opiskeluajan tulorajan sisällä, ennen opintojen aloittamista tai niiden päättymisen jälkeen voi tienata miten paljon tahansa.

Omia tulojaan voi ja kannattaa valvoa Kelan tulovalvontalaskurilla.

Jos tulosi muuttuvat valmistumisen jälkeen, ilmoita muutoksesta välittömästi Kelaan asumistukea varten. Asumistuki ei ole sidoksissa opintoihin, joten voit saada tukea edelleen, jos tulosi pysyvät pieninä.
Juttua varten on haastateltu vastaava suunnittelija Ilpo Lahtista ja suunnittelija Mirja Peltosta Kelasta. Juttua on päivitetty 22.1.2020.

Infografiikka avautuu klikkaamalla uuteen välilehteen, jossa se on suurennettavissa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuinka paljon opiskelija saa tienata? Näin tulojen ja tukien yhdistäminen onnistuu - Elämässä

# data[].attributes.attachment_link.description
Opintotukikuukausien määrä vaikuttaa vuositulorajaan. Mitä useampana kuukautena opintotukea saa, sitä pienempi vuosittainen tuloraja on. Huomaa, että tässä jutussa kerrotut tulorajat koskevat vuonna 2020 tai vuonna 2021 saatuja tukia. Jos opintotukea saa yhdeksältä kuukaudelta, tuloja voi olla 12 498 euroa vuodessa ilman, että tulot vaikuttavat opintotuen määrään.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yhtiön koronarokotteen pelätään nostavan veritulpan riskiä.

EU:n lääkevirasto järjestää tänään tiedotustilaisuuden, jossa se kertoo kantansa lääkeyhtiö AstraZenecan koronarokotteen turvallisuuteen.

Tiedotustilaisuus on nähtävissä suorana lähetyksenä tämän uutisen pääkuvan kautta. Tilaisuus alkaa Suomen aikaa kello 17.

Useissa EU-maissa on noussut huoli, koska AstraZenecan rokotteen on raportoitu kasvattavan veritulpan riskiä. Raajoihin kehittyvät veritulpat voivat kulkeutua esimerkiksi aivoihin, keuhkoihin tai sydämeen, missä ne voivat aiheuttaa vakavia vaurioita tai jopa kuoleman.

Yhtiö itse kiistää riskin. Myös monen maan viranomaiset ovat ilmoittaneet, ettei havaittavaa riskiä ole.

Toistakymmentä EU-maata on varotoimenpiteenä keskeyttänyt koronarokotukset AstraZenecan rokotteella. Suomi ei kuitenkaan ole näiden maiden joukossa. Suomen viranomaisten mukaan riskitason ei ole havaittu nousseen.

Rokotukset keskeyttäneet maat ovat kertoneet päättävänsä jatkosta EMA:n tutkimustulosten perusteella.
Ruotsi keskeyttää Astra Zenecan rokotteen käytön varotoimenpiteenä, Tegnell: sivuvaikutukset hyvin harvinaisia Suomessa Astra Zenecan rokotteen saaneilla odotettua vähemmän veritulppia - sikainfluenssa osoitti, että tuotantoerien erot ovat kuitenkin mahdollisia Astra Zenecan alamäki syvenee - Euroopan suurimmat maat Italia, Saksa ja Ranska ilmoittivat keskeyttävänsä rokotteiden jakelun

# data[].attributes.attachment_link.title
EU:n lääkevirasto tiedottaa AstraZenecan rokotteen turvallisuudesta - katso suorana

# data[].attributes.attachment_link.description
Yhtiön koronarokotteen pelätään nostavan veritulpan riskiä. EU:n lääkevirasto järjestää tänään tiedotustilaisuuden, jossa se kertoo kantansa lääkeyhtiö AstraZenecan koronarokotteen turvallisuuteen. Tiedotustilaisuus on nähtävissä suorana lähetyksenä tämän uutisen pääkuvan kautta. Tilaisuus alkaa Suomen aikaa kello 17. Useissa EU-maissa on noussut huoli, koska AstraZenecan rokotteen on raportoitu kasvattavan veritulpan riskiä.

# data[].attributes.body
YLE - selkeä asiateksti, perusteluita, ei avattu lyhenteitä

HS - pätkittäin, kokonaisuus haastava saada, lyhenteet oli avattu

THL - ymmärrettävää, alaviitteitä paljon, otsikoita paljon ja niiden alla linkkejä, lyhyessä ajassa ei saa kunnon käsitystä, lyhenteitä ei avattu

# data[].attributes.body
THL: Vaikealukuinen asiateksti. Paljon ammattisanastoa joka ei aukea asiaan perehtymättömälle. Monet linkit häiritsevät lukijaa.

HS ja Yle: Selkokielisiä, helposti ymmärrettäviä. Hesarin kaljamainos vie huomion varsinaisesta asiasta.

KELA: Selkeää, helposti luettavaa asiatekstiä josta löytää vaivattomasti tarvittavat asiat.

VAikeaselkoinen otsikko:

Sote-uudistukseen liittyvän ”Sote100”-lakiluonnoskokonaisuuden lausuntopalautteet on koottu lausuntoyhteenvedoksi

# data[].attributes.body
THL - SOTE-uudistus:
Tärkeät asiat alussa. Paljon klikkailua, linkkejä. Vaikealukuinen.

KELA:
Selkeä, kirjoittajan nimi alussa, ketä haastateltu.
Aloitetaan tärkeimmistä asioista.
Aukikirjoitetut käsitteet.
Paljon luettavaa, voisi erotella selkeästi?

HS - Koronarokotusten alueelliset painotukset:
Uutistyyppinen, koko kansalle.

”Ei ole käynyt niin, että epidemia olisi levinnyt tasaisesti koko maahan”, Peltola sanoo. Erikoinen lauserakenne. "Epidemia ei ole levinnyt koko maahan tasaisesti."

# data[].attributes.body
KELA: KUINKA PALJON OPISKELIJA SAA TIENATA
- Osittain vaikeaselkoista. Asiat ja termit vaihtelevat. Olisiko kokonaisuuden voinut jäsennellä jotenkin toisin?
- Vaikea löytää itseään koskeva tieto pitkästä tekstistä.
- Huono esimerkki: "Jos siis esimerkiksi saat palkkaa 800€/kk, asumistuen määrää laskettaessa summasta HUOMIOIDAAN 500€".
-Kappaleet pitkiä ja lukija voi tylsistyä/mennä sekaisin eri termien kanssa (onko tarpeeksi selkeä nuorille?)

HS: KORONAROKOTUSTEN ALUEELLINEN PAINOTTAMINEN
- Selkeä. Kappaleet vaihtelevan pituisia. Ytimekäs.
- Haastateltavien lauseet pitää tekstin mielenkiintoisena

YLE UUTISET: ASTRA ZENECAN KORONAROKOTE
- Selkeää tekstiä, lyhyitä ytimekkäitä lauseita ja kappaleita, joihin tiivistetty vain olennainen. Helppolukuinen.
- Vastaa heti lukijan kysymykseen ja teksti laajentaa tietämystä.
- Selkein teksti näistä kolmesta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suositus annettiin nyt, koska epidemiatilanteen seuraamisen myötä on nähty, että alueelliset erot säilyvät ja jopa kasvavat ajan myötä.

Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä (KRAR) suosittelee, että koronavirusrokotteiden jakelussa huomioitaisiin väestön määrän lisäksi epidemian tilanne eri alueilla, tiedottaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL). KRAR toimii THL:n alaisena.

KRAR perustelee suositusta alueellisilla ilmaantuvuuseroilla ja sairaalahoitoa vaativien vakavien tautimäärien eroilla.

KRAR:n puheenjohtaja Ville Peltola kertoo HS:lle, että suositus annettiin nyt, koska epidemiatilanteen seuraamisen myötä on nähty, että alueelliset erot säilyvät ja jopa kasvavat ajan myötä.

"Ei ole käynyt niin, että epidemia olisi levinnyt tasaisesti koko maahan", Peltola sanoo.

Peltolan mukaan suuren ilmaantuvuuden alueilla vuodeosasto- ja tehohoitopotilaiden määrän kasvu uhkaa terveydenhuollon kantokykyä.

"Alueelliset erot riskin suuruudessa ovat tällä hetkellä suurempia kuin esimerkiksi erot eri ammattiryhmien riskin välillä", Peltola sanoo tiedotteessa.

Suositus on annettu sairaanhoitopiirien tasolla.

"Vaikka onhan se totta, että sairaanhoitopiirien sisällä eri kunnissa ja jopa kaupunkien sisällä tilanteessa on eroa", Peltola kertoo.

Peltola painottaa, että kyseessä on vielä asiantuntijaryhmän ehdotus. KRAR on kuitenkin laatinut jo valmiiksi mallin, jonka avulla rokotteita jaettaisiin.

Mallin mukaan rokotteita jaettaisiin sairaanhoitopiireihin väestömäärän, edellisten viikkojen tartuntatapausten määrän ja sairaalahoitoon joutuneiden ihmisten määrän perusteella. Alueellinen tautitilanne voitaisiin lisäksi huomioida toimittamalla kertaluonteisesti suurempi rokote-erä alueille, joilla tautitilanne on muuta maata vaikeampi ja vaatii erityisen nopeita toimia.

Peltola selventää, että painotusmalli tarkoittaisi sitä, että rokottaminen jatkuisi samanaikaisesti eri puolilla maata.

Tiedotteessa kerrotaan, että seuraavaksi THL arvioi, miten rokotejakelun painottaminen alueellisesti olisi käytännössä mahdollista toteuttaa ja millaisia vaihtoehtoja toteuttamiseen olisi.

THL käy arviota tehdessään vuoropuhelua kuntien ja sairaanhoitopiirien kanssa. THL kertoo huomioivansa yhdenvertaisuuden sekä kuntien mahdollisuuden pitää kiinni kansalaisille jo annetuista rokotusajoista.

Jos sosiaali- ja terveysministeriö (STM) THL:n ja oman arvionsa perusteella esittäisi asiaa koskevaa asetusmuutosta, voisi alueellinen painotus rokotuksissa toteutua aikaisintaan 3-4 viikon kuluttua päätöksestä. Aikaa kuluisi muun muassa siihen, jos valtioneuvoston asetukseen rokotusjärjestyksestä tarvitaan asetusmuutos.

Lisäksi toteuttamiseen vaikuttaa oleellisesti myös rokotteiden toimitusaikataulu.

"Kyllähän tähän liittyy paljon kysymyksiä siitä, miten mallia toteutettaisiin, eikä KRAR ei pysty siihen vastaamaan", Peltola sanoo.

"KRAR:n kanta tässä on se, että tälle on tarve ja se olisi hyvä toteuttaa pikaisesti. Kyllä suosittelemme tätä painotusta jo nyt."

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (Hus) toimitusjohtaja Juha Tuominen on ilahtunut KRAR:n suosituksesta. Tuominen on esittänyt epidemian ajan useamman kerran, että rokotuksia pitäisi painottaa alueittain.

"Tämä on todella hieno juttu. Kaikki mallit osoittavat, että alueellisilla painotuksilla pystytään vähentämään sairaalaan joutumista, ja myös siitä seuraavia kuolemia", Tuominen sanoo.

Tuomisen mukaan on tehtyjen mallinnuksien perusteella voidaan odottaa, että alueellisilla painotuksilla voitaisiin ehkäistä viidesosa vakavista sairauksista.

"Toivon, että ehdotus menee päätöksentekoon. Tämä olisi yhdenvertaisuuden kannalta tärkeä asia."

Tuominen esitti viime viikolla, että rokotuksia pitäisi suunnata alueille, joilla asuu paljon vieraskielisiä ihmisiä. Helsingissä jopa puolet tartunnoista todetaan tällä hetkellä muuta kuin suomea tai ruotsia äidinkielenään puhuvilla ihmisillä.

THL:n ehdotuksessa ei ole mainintaa vieraskielisten alueiden priorisoimisesta. Tuomisen mukaan ehdotuksen malli alueellisesta painottamisesta on kuitenkin hyvä, sillä siinä huomioidaan sekä väestöpohja että muutokset tautitilanteessa että sairaalakuormituksessa.

"Varmasti on monta tietä Roomaan, mutta tämä ainakin kuulostaa fiksulta."

Sosiaali- ja terveysministeriön (STM) osastopäällikkö Tuija Kumpulaisen mukaan STM tekee ehdotuksen pohjalta jatkovalmistelua.

Kumpulaisen mukaan arvioitavia asioita on useita. Ensinnäkin ministeriö selvittää, tarvitseeko koronarokotuksia koskevaa asetusta ja valtioneuvoston periaatepäätöstä päivittää. Lisäksi ministeriö arvioi, että jos alueelliset painotukset tulisivat voimaan, saadaanko nykyiset riskiryhmät rokotettua niin, että noudatetaan samalla toisen rokotuksen sovittua noin 12 viikon aikataulua.

Kumpulaisen mukaan STM tarvitsee THL:n lausunnon siitä, millaista rokottamisjärjestystä tulisi noudattaa nyt päätettyjen riskiryhmien rokottamisen jälkeen.

"Onko tulossa sellaisia riskiryhmiä, joiden rokottaminen koko maassa tulisi asettaa alueellisten ratkaisujen edelle? Esimerkiksi 50-70-vuotiaat, jotkin ammattiryhmät tai sellaiset terveysperusteiset ryhmät, joista ei ole aiemmin päätetty", Kumpulainen kertoo HS:lle.

Kumpulaisen mukaan STM arvioi valmistelussa "erityisellä huolella" sitä, miten muutokset rokotusjärjestyksessä vaikuttavat kansalaisten yhdenvertaiseen kohteluun.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rokotukset | Husin Tuominen ilahtui THL:n asiantuntijaryhmän suositeltua koronarokotusten alueellista painottamista, STM ryhtyy jatkovalmisteluihin

# data[].attributes.attachment_link.description
Suositus annettiin nyt, koska epidemiatilanteen seuraamisen myötä on nähty, että alueelliset erot säilyvät ja jopa kasvavat ajan myötä. Kansallinen rokotusasiantuntijaryhmä (KRAR) suosittelee, että koronavirus­rokotteiden jakelussa huomioitaisiin väestön määrän lisäksi epidemian tilanne eri alueilla, tiedottaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL). KRAR toimii THL:n alaisena. KRAR perustelee suositusta alueellisilla ilmaantuvuuseroilla ja sairaalahoitoa vaativien vakavien tautimäärien eroilla.

# data[].attributes.body
YLE Uutiset: Asta Zeneca rokote
(ikääntyneille, kansalaisille)
- Selkeä
- Kansantajuista
-Hyvät perustelut
- Mielestämme selkein näistä teksteistä
esim. "Yhtiö itse kiistää riskin. Myös monen maan viranomaiset ovat ilmoittaneet, ettei havaittavaa riskiä ole"

Valtioneuvosto
(Asiantuntijoille)
-Monimutkaista, virallinen ja juridinen
- Esim. "keskittyivät lausunnossaan HE 241/2020 vp (varsinainen sote-uudistusta koskeva esitys) koskeviin huomioihin"
- Lyhyt teksti, mutta sekava

Kela
(nuorille)
- Hankalasti luettavaa/  sisäistettävää
- Tekstissä olisi voinut  erottaa asumistukea ja opintotukea koskevat asiat erikseen
- Liikaa tekstiä