# data[].attributes.body
Hakati tegelema ribapõllundusega. Küla ümbritsevad maad ei olnud alati ühesuguse viljakusega, seetõttu jagati põllud siiludeks, et iga talu saaks võrdselt nii paremat kui ka halvemat saaki. Lisaks tuntud põlluviljadele hakati kasvatama ka rukist. Hakati omamaisest rauast valmistama kirveid ja nuge. Kasutusele tulid vikatid ja sirbid.

# data[].attributes.body
Peamised asustuspiirkonnad olid Põhja- ja Lääne-Eestis ning Saaremaal. Eelistati elada rannikualadel, kus olid soodsamad võimalused viljelusmajanduseks.  Sisemaa oli vähem asustatud. Alles Rooma rauaajal tihenes seal asustus, kui hakati tootma rauast tööriistu, mille abil oli võimalik  harida põldu.  Põhiliselt elati üksiktaludes, mis paiknesid maaharimiseks ja karjakasvatamiseks sobilikes paikades. Kuid  osad inimesed elasid kindlustatud mäepealsetes asulates.

# data[].attributes.headline
Keskmine rauaaeg, kui üks murrangulisemaid perioode

# data[].attributes.subject
Keskmine rauaaeg, kui üks murrangulisemaid perioode

# data[].attributes.body
Kujunes külaühiskond, mis lõi eelduse uut tüüpi sotsiaalsete süsteemide tekkeks. Ühiskonna jätkuv kihistumine. Linnused olid ülikute residentsid ja võimukeskused, mille juurde rajatud asulates tegeleti käsitööga. Kujunesid suuremad territoriaalsed kooslused, mis olid aluseks hilisemate kihelkondade kujunemisel.
Linnused paiknesid teede ja jõgede ääres, mis viitab kaubanduslikele sidemetele. Ülikutele tekkisid sõjalised kaaskonnad ning sõjameeste roll ühiskonnas kasvas.

# data[].attributes.body
Saaremaalt Sõrve poolsaarelt Salmest kaevati aastatel 2008 ja 2010-2012 välja laevajäänused. Muistsed alused eristusid pinnase värvuse ja üle tuhande säilinud raudneedi järgi, mis teeb nad haruldasteks. Laevad olid ehitatud puudest u 650-700 aastat pKr. Laevadest leiti kokku 41 surnukeha.

# data[].attributes.body
1. Eel-Rooma rauaaeg 500 a eKr-50 pKr
2. Rooma rauaaeg 50-450 a pKr
3. Eelviikingiaeg 550-800 a pKr
4. Viikingiaeg 800-1050 a pKr
5.Hilisrauaaeg 1050-1200 a pKr

# data[].attributes.body
Viikingid olid muinasskandinaavia päritolu meresõitjad, kelle iseloomuliku kultuuri õitseaeg oli umbes 8.–11. saj. Viikingid korraldasid peamiselt sõjaretketki ( ka Eesti aladele), kuid tegeleti ka kaubitsemise ja käsitööga. Nii jõudis siia araabia hõbemunte ja läänest meretaguste meistrite sepistatud relvi. Tänu viikingitele tihenesid sidemed Skandinaaviamaadega.

# data[].attributes.body
Keskmisel rauaajal ja viikingiajal  rajati mitmeid linnuseid (kokku üle 40 linnuse). Linnused rajati järskudele nõlvadele või küngastele. Linnuse külgedele püstitati palkidest kaitseseinad ning selle ümber kuhjati kividest ja liivast vall. Linnuseid ehitati, et kaitsta end välisvaenlaste eest.