# data[].attributes.body
Reneszánkori építkezés

# data[].attributes.body
bajkaieniko

# data[].attributes.body
Velmovszki Ádám

# data[].attributes.body
Leonardo? Mona Lisa?

# data[].attributes.body
poreniko

# data[].attributes.body
Ha alaposan megnézed a festményt, észre fogod venni, hogy a Jézus kezében található gömb teljesen átlátszó. De Leonardo, aki gondosan tanulmányozta az optika törvényeit, tudnia kellett, hogy a kristálygömb mögött álló háttér nem jelenhet meg ilyen módon. A hátteret ki kell szélesíteni, és ki kell emelni

Ármin

# data[].attributes.body
Több mint 500 évvel azután, hogy Leonardo Da Vinci papírra vetette az első ejtőernyő vázlatát, bebizonyosodott, hogy elképzelése a valóságban is működik.

§ V.Viki §

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Leonardo da Vinci 15. század végén terven maradt ejtőernyőjének megépített utánzatával ugrott ki egy svájci ejtőernyős a hét végén egy 650 méteres föld feletti magasságban lebegő helikopterből.

600 méteren kinyílt a piramis alakú ernyő, és tökéletesen sima leereszkedést biztosított - idézte a svájci hírügynökség Olivier Vietti-Teppa sportejtőernyőst, a vakmerő ugrás végrehajtóját. A szerkezet egyetlen kényelmetlensége, hogy nem lehet irányítani, nem lehet vele manőverezni, így az ejtőernyős a szél kényére-kedvére van bízva - mondta a 36 éves svájci.

A szerkezet modern anyagokból készült el Leonardo da Vinci elgondolása alapján, úgy ahogy a reneszánsz kori lángelme leírta egy 1485-ös szövegében, és lerajzolta a szöveghez mellékelt vázlatában.

Ez volt az első ugrás a Leonardo által megálmodott szerkezettel. Egy brit ejtőernyős már megkísérelt egy ilyen ugrást 2000-ben, de Adrian Nicholas nem bízta magát teljesen Leonardo lángelméjére, vitt magával egy hagyományos ernyőt is. Az esés egy szakaszán leválasztotta magát a Leonardo útmutatásai alapján készített ernyőről, és egy korszerű ejtőernyővel érkezett le végül a földre.

kedvezményes előfizetés 1 évre (4 szám)

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ki kicsoda? mi történt a születésnapomon? évfordulók

# data[].attributes.attachment_link.title
Ejtőernyős ugrás Leonardo útmutatásai alapján

# data[].attributes.attachment_link.description
Leonardo da Vinci 15. század végén terven maradt ejtőernyőjének megépített utánzatával ugrott ki egy svájci ejtőernyős a hét végén egy 650 méteres föld feletti magasságban lebegő helikopterből. 600 méteren kinyílt a piramis alakú ernyő, és tökéletesen sima leereszkedést biztosított - idézte a svájci hírügynökség Olivier Vietti-Teppa sportejtőernyőst, a vakmerő ugrás végrehajtóját.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Mona Lisa a világ egyik legismertebb festménye, melyet Leonardo da Vinci készített 500 évvel ezelőtt. Hosszú ideig királyok falán lógott, ma a párizsi Louvre-ban látható. Vajon ki lehetett ez a sejtelmes mosolyú nő és milyen viszontagságokon ment keresztül a festmény az idők során? A festmény
A Mona Lisát 1503 és 1506 között készítette Leonardo da Vinci. Alkotója nem adott címet a festménynek, ezt a művész életrajzírója, Giorgio Vasari tette meg 1550-ben, da Vinci halála után 31 évvel. (A Mona az olasz madonna rövidítése, ami asszonyt jelent, tehát a festmény címe magyarul Lisa asszony.)
A Mona Lisa
Leonardo da Vinci 1516-ban I. Ferenc francia király invitálására Franciaországba költözött, Amboise mellett, a Clos Lucé kastélyban élt. A Mona Lisa 1517-ig maradt da Vincinél, ekkor ugyanis eladta a királynak 4000 aranyért. (Más források azt állítják, hogy da Vinci 1519-es halála után valamelyik tanítványa, Francesco Melzi vagy Gian Giacomo Caprotti da Oreno örökölte a Mona Lisát és csak később került I. Ferenchez). A festményt nagy becsben tartották a francia uralkodók, XIV. Lajos még Versailles-ba is magával vitte. Egy ideig Bonaparte Napóleon is birtokolta, majd 1804-ben a párizsi Louvre adott otthont a Mona Lisának, ahol hosszú évekig nem érte semmi atrocitás (csupán az 1870-71-es porosz-török háború idején kellett egy bresti fegyverraktárba szállítani).

1911. augusztus 21-én, Vincenzo Peruggia, olasz szobafestő, aki korábban a Louvre-ban dolgozott, takarítónak álcázva magát leemelte a falról a Mona Lisát és egyszerűen kisétált vele. A lopásra 36 órával később derült fény, a rendőrség nagy erőkkel kereste a tettest. A gyanúsítottak között volt Picasso és a híres költő, Apollinaire is, de nem volt bizonyíték ellenük. A nyomozók tanácstalanok voltak. A Mona Lisa ekkor tett szert világhírnévre, azelőtt csak a művészettörténészek körében volt kedvelt alkotás, szinte minden híradás csak az ellopott festményről szólt.

A festmény két évvel később, 1913. december 12-én került elő, amikor Peruggia el akarta adni 500 ezer líráért a Firenzében lévő Uffizi képtárnak. A tolvajt feljelentették a rendőrségen, majd elfogták és letartóztatták. Vincenzo Peruggia azzal védekezett, hogy tettét hazafiasságból követte el, úgy gondolta, hogy a Mona Lisa (bár törvényes úton került francia tulajdonba) Olaszországot illeti. Az olasz közvélemény hősként tisztelte Peruggiát. A lopásért 12 hónapot kapott, melyből csak 7-et kellett letöltenie. A Mona Lisát néhány hétig az Uffizi képtárban állították ki, majd visszakerült a Louvre-ba.
Vincenzo Peruggia (1881-1925), a Mona Lisa elrablója
A sokat megélt Mona Lisa ezután sem „unatkozott", a második világháborúban el kellett rejteni a nácik elől, 1956-ban restaurálásra szorult, mert egy vandál savat fröcskölt rá, majd egy másik rongáló egy követ hajított hozzá. 1963-ban egy időre a New York-i Metropolitan Múzeumba vitték, ahol több mint egy millióan láthatták. A korábbi esetekből tanulva úgy döntöttek, hogy a festményt golyóálló üveggel védik. Így nem esett baja, amikor 1974-ben, Tokióban vörös festéket akartak rá önteni, vagy 2009-ben, amikor egy orosz nő egy csészével dobta meg a festményt.
Kit ábrázol a festmény?
Lillian Schwartz úgy véli, hogy a Mona Lisa önarckép, vagyis da Vinci saját maga női változatát festette le. Digitális elemzés alá vetette a Mona Lisát és a festő önmagáról készített rajzait, és egyezést talált. Akik nem értenek egyet Schwartz teóriájával, azzal érvelnek, hogy a művész gyakran hasonló stílusban dolgozott, és ez az egyezés oka.
A Mona Lisa és Leonardo da Vinci önarcképének összehasonlítása
Maike Vogt-Lüerssen német történésznő szerint a festmény Aragóniai Izabellát, Milánó hercegnőjét ábrázolja. Leonardo 1482 és 1499 között volt a milánói hercegi udvar tudósa és művésze. A történésznő úgy gondolja, hogy festmény jóval korábban, 1489-ben készült.

A legtöbb bizonyíték viszont arra utal, hogy Leonardo da Vinci, Francesco del Giocondo selyemkereskedő feleségét, Lisa Gherardinit festette le. Giorgio Vasari, da Vinci önéletrajzírója már 1550-ben megemlítette a hölgy nevét, a történészek viszont nem voltak biztosak a forrás hitelességében. 2005-ben a Heidelbergi Egyetem könyvtárának szakértői egy Cicero leveleit tartalmazó könyvre bukkantak, melynek margójára, a festő ismerőse, Agostino Vespucci, 1503 októberében azt írta, hogy da Vinci éppen egy Lisa del Giocondo nevű nő portréján dolgozik. A felfedezés 2008 januárjában vált ismertté a nyilvánosság számára, amikor egy német rádióállomás beszámolt róla.
Agostino Vespucci 1503 októberében írt jegyzete, mely szerint Leonardo da Vinci Lisa del Giocondo portréján dolgozott
Lisa Gherardini 1479. június 15-én született Firenzében, egy kis bérházban a Via Sguazza és a Via Maggio sarkán. A család rossz körülmények között élt. Lisa volt a legidősebb hat testvére közül.
Mona Lisa, vagyis Lisa Gherardini a Via Sguazza és a Via Maggio sarkán lévő bérházban született 1479-ben
Lisa 16 évesen, 1495-ben ment férjhez Francesco del Giocondohoz, a tizennény évvel idősebb ruha és selyemkereskedőhöz. Francesco később hivatalnoki állást kapott. Öt közös gyerekük született, Piero, Camilla, Andrea, Giocondo és Marietta. (Camilla és Marietta apácák lettek). A férj az előző házasságából származó kisfia, Bartolomeo is velük élt, Firenzében, a Via della Stufán található házukban.
Lisa és Francesco del Giocondo háza a Via della Stufán, Firenzében
Francesco del Giocondo, jó barátságot ápolt Leonardo da Vinci apjával, Piero da Vincivel. Piero közjegyző volt, sokat segített Francescónak és bátyjának. 1503-ben Piero da Vinci megkérte fiát, Leonardót, hogy fesse meg barátja feleségét, Lisát. A festmény azonban sosem került a Giocondo család birtokába, mert Leonardo nem volt elégedett művével, hosszú éveken át tökéletesítette.

Francesco del Giocondo 1538-ban halt meg, Lisa ezután apácának állt és a firenzei Szent Orsolya zárdába költözött. Őt 1542-ben érte a halál, 63 éves korában.

# data[].attributes.attachment_link.description
A Mona Lisa a világ egyik legismertebb festménye, melyet Leonardo da Vinci készített 500 évvel ezelőtt. Hosszú ideig királyok falán lógott, ma a párizsi Louvre-ban látható. Vajon ki lehetett ez a sejtelmes mosolyú nő és milyen viszontagságokon ment keresztül a festmény az idők...

# data[].attributes.body
Lilla

# data[].attributes.body
Niki

# data[].attributes.body
hihetetlen, hogy mit rejt a festmény
H.Viki

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ha össze szeretnénk állítani a valaha volt legtitokzatosabb, rejtélyekkel leginkább átszőtt festmények listáját, Leonardo da Vinci képe, az 1494-98 közt megalkotott Az utolsó vacsora méltán kerülhetne az élmezőnybe. Sőt, talán nem lenne túlzás azt állítani, hogy kiérdemelné az első helyet.

A Jézus keresztre feszítése előtti napon tanítványaival közös vacsoráját és az eukarisztia szentségét megörökítő képről időről időre újabb és újabb fantasztikus, évszázadokon át rejtőzködő részletek fedik fel magukat a világ előtt.

Dallam a képben

Giovanni Maria Pala olasz zeneszerző felfedezése egyike a legfantasztikusabbaknak, melyeket valaha a kép kapcsán tettek. A következőkben szólunk a részletekről, és további rejtélyeket, felfedezéseket is mutatunk a kép kapcsán.

# data[].attributes.attachment_link.title
Húzott néhány vonalat Az utolsó vacsora fotóján: hihetetlen, hogy mit rejtett a festmény

# data[].attributes.attachment_link.description
Ha össze szeretnénk állítani a valaha volt legtitokzatosabb, rejtélyekkel leginkább átszőtt festmények listáját, Leonardo da Vinci képe, az 1494-98 közt megalkotott Az utolsó vacsora méltán kerülhetne az élmezőnybe. Sőt, talán nem lenne túlzás azt állítani, hogy kiérdemelné az első helyet.

# data[].attributes.body
A legtitokzatosabb képe
Finta

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hosszas restaurálással alakok, részletek és színek tűntek fel Leonardo da Vinci fiatalkori remekművén, a Háromkirályok imádása című festményen.

Hat évig restaurálták Leonardo legtitokzatosabb alkotását.

Leonardo da Vinci Háromkirályok imádása című befejezetlen fiatalkori remekművének eddig nem ismert mélységei tárultak fel a hat évig tartó restaurálás eredményeként - hangzott el a firenzei Uffizi Képtárban, ahol ismét látható a reneszánsz polihisztor legtitokzatosabb alkotása.

Leonardo da Vinci (1452-1519) a firenzei San Donato a Scopeto kolostor oltárához készítette a fára festett olajképet, amelyet félbehagyott 1482-ben, amikor a milánói udvarba költözött.

Az alkotás a Mediciek kezébe került, akiknek magángyűjteménye szolgáltatta később az Uffizi Képtár alapját. A kolostorba végül Filippo Lippi festménye került, amelyet ma az Uffiziben láthatnak az érdeklődők, hétfő óta újra Da Vinci fiatalkori remekművének társaságában.

A 246-szor 243 centiméteres Leonardo-festmény a 15. század egyik leggyakoribb témáját, Jézus születését és a három napkeleti bölcs Betlehembe érkezését dolgozta fel. Kortársaihoz képest azonban Leonardo újított is: a kép közepén lévő Szűz Máriát és gyermekét számtalan alak, közöttük lovas harcosok veszik körbe, és a festményen építkezés és a természetes táj elemei is láthatók.

Az idők folyamán már teljesen megbarnult, "láthatatlan" festményt 2011-ben vitték el a világhírű Opificio delle Pietre Dure (OPD) firenzei restaurátorlaboratóriumba, a kulturális minisztérium kutatási és helyreállítási intézetébe, ahol csak a kép állagának felmérése egy évig tartott - az első egy évben "csak" a kép állagának felmérése folyt 140 millió euró költséggel.

Mint az intézet igazgatója, Marco Ciatti a hétfői bemutatón elmondta, az évszázadok során a festményre rákerült anyagok megváltoztatták a kép tónusát, a fény- és árnyékviszonyokat, csökkentették a mélységérzetét. A képet az tette titokzatossá, hogy a festék, a piszok és egyéb anyagok vastag rétegei elfedték az eredeti mondanivalót.

Az olajkép szennyeződésein kívül a festményt hordozó fatáblákon két nagy repedést is találtak, melyek kárt okozhattak volna a műben.

Szakértők szerint a restaurálással a festmény visszanyerte egykori tisztaságát, fényét és mélységét, korábban nem látott alakok tűntek fel, kiderült, hogy a kép "eleven eseményeket" ábrázol.

"A megtisztítás eredményeként egy rendkívül moziszerű festmény került elő, mellyel új betekintést nyerhetünk Leonardo da Vinci elméjébe" - mondta az Uffizi német igazgatója, Eike Schmidt.

A restaurált Leonardo-festményt a hasonló témájú Lippi-képpel együtt szeptemberig külön kiállításon láthatja a közönség a firenzei képtárban.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ismét látható Leonardo legtitokzatosabb alkotása - Cultura.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
Hat évig restaurálták Leonardo legtitokzatosabb alkotását. Leonardo da Vinci Háromkirályok imádása című befejezetlen fiatalkori remekművének eddig nem ismert mélységei tárultak fel a hat évig tartó restaurálás eredményeként - hangzott el a firenzei Uffizi Képtárban, ahol ismét látható a reneszánsz polihisztor legtitokzatosabb alkotása.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hosszas restaurálással alakok, részletek és színek tűntek fel Leonardo da Vinci fiatalkori remekművén, a Háromkirályok imádása című festményen.

Hat évig restaurálták Leonardo legtitokzatosabb alkotását.

Leonardo da Vinci Háromkirályok imádása című befejezetlen fiatalkori remekművének eddig nem ismert mélységei tárultak fel a hat évig tartó restaurálás eredményeként - hangzott el a firenzei Uffizi Képtárban, ahol ismét látható a reneszánsz polihisztor legtitokzatosabb alkotása.

Leonardo da Vinci (1452-1519) a firenzei San Donato a Scopeto kolostor oltárához készítette a fára festett olajképet, amelyet félbehagyott 1482-ben, amikor a milánói udvarba költözött.

Az alkotás a Mediciek kezébe került, akiknek magángyűjteménye szolgáltatta később az Uffizi Képtár alapját. A kolostorba végül Filippo Lippi festménye került, amelyet ma az Uffiziben láthatnak az érdeklődők, hétfő óta újra Da Vinci fiatalkori remekművének társaságában.

A 246-szor 243 centiméteres Leonardo-festmény a 15. század egyik leggyakoribb témáját, Jézus születését és a három napkeleti bölcs Betlehembe érkezését dolgozta fel. Kortársaihoz képest azonban Leonardo újított is: a kép közepén lévő Szűz Máriát és gyermekét számtalan alak, közöttük lovas harcosok veszik körbe, és a festményen építkezés és a természetes táj elemei is láthatók.

Az idők folyamán már teljesen megbarnult, "láthatatlan" festményt 2011-ben vitték el a világhírű Opificio delle Pietre Dure (OPD) firenzei restaurátorlaboratóriumba, a kulturális minisztérium kutatási és helyreállítási intézetébe, ahol csak a kép állagának felmérése egy évig tartott - az első egy évben "csak" a kép állagának felmérése folyt 140 millió euró költséggel.

Mint az intézet igazgatója, Marco Ciatti a hétfői bemutatón elmondta, az évszázadok során a festményre rákerült anyagok megváltoztatták a kép tónusát, a fény- és árnyékviszonyokat, csökkentették a mélységérzetét. A képet az tette titokzatossá, hogy a festék, a piszok és egyéb anyagok vastag rétegei elfedték az eredeti mondanivalót.

Az olajkép szennyeződésein kívül a festményt hordozó fatáblákon két nagy repedést is találtak, melyek kárt okozhattak volna a műben.

Szakértők szerint a restaurálással a festmény visszanyerte egykori tisztaságát, fényét és mélységét, korábban nem látott alakok tűntek fel, kiderült, hogy a kép "eleven eseményeket" ábrázol.

"A megtisztítás eredményeként egy rendkívül moziszerű festmény került elő, mellyel új betekintést nyerhetünk Leonardo da Vinci elméjébe" - mondta az Uffizi német igazgatója, Eike Schmidt.

A restaurált Leonardo-festményt a hasonló témájú Lippi-képpel együtt szeptemberig külön kiállításon láthatja a közönség a firenzei képtárban.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ismét látható Leonardo legtitokzatosabb alkotása - Cultura.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
Hat évig restaurálták Leonardo legtitokzatosabb alkotását. Leonardo da Vinci Háromkirályok imádása című befejezetlen fiatalkori remekművének eddig nem ismert mélységei tárultak fel a hat évig tartó restaurálás eredményeként - hangzott el a firenzei Uffizi Képtárban, ahol ismét látható a reneszánsz polihisztor legtitokzatosabb alkotása.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hosszas restaurálással alakok, részletek és színek tűntek fel Leonardo da Vinci fiatalkori remekművén, a Háromkirályok imádása című festményen.

Hat évig restaurálták Leonardo legtitokzatosabb alkotását.

Leonardo da Vinci Háromkirályok imádása című befejezetlen fiatalkori remekművének eddig nem ismert mélységei tárultak fel a hat évig tartó restaurálás eredményeként - hangzott el a firenzei Uffizi Képtárban, ahol ismét látható a reneszánsz polihisztor legtitokzatosabb alkotása.

Leonardo da Vinci (1452-1519) a firenzei San Donato a Scopeto kolostor oltárához készítette a fára festett olajképet, amelyet félbehagyott 1482-ben, amikor a milánói udvarba költözött.

Az alkotás a Mediciek kezébe került, akiknek magángyűjteménye szolgáltatta később az Uffizi Képtár alapját. A kolostorba végül Filippo Lippi festménye került, amelyet ma az Uffiziben láthatnak az érdeklődők, hétfő óta újra Da Vinci fiatalkori remekművének társaságában.

A 246-szor 243 centiméteres Leonardo-festmény a 15. század egyik leggyakoribb témáját, Jézus születését és a három napkeleti bölcs Betlehembe érkezését dolgozta fel. Kortársaihoz képest azonban Leonardo újított is: a kép közepén lévő Szűz Máriát és gyermekét számtalan alak, közöttük lovas harcosok veszik körbe, és a festményen építkezés és a természetes táj elemei is láthatók.

Az idők folyamán már teljesen megbarnult, "láthatatlan" festményt 2011-ben vitték el a világhírű Opificio delle Pietre Dure (OPD) firenzei restaurátorlaboratóriumba, a kulturális minisztérium kutatási és helyreállítási intézetébe, ahol csak a kép állagának felmérése egy évig tartott - az első egy évben "csak" a kép állagának felmérése folyt 140 millió euró költséggel.

Mint az intézet igazgatója, Marco Ciatti a hétfői bemutatón elmondta, az évszázadok során a festményre rákerült anyagok megváltoztatták a kép tónusát, a fény- és árnyékviszonyokat, csökkentették a mélységérzetét. A képet az tette titokzatossá, hogy a festék, a piszok és egyéb anyagok vastag rétegei elfedték az eredeti mondanivalót.

Az olajkép szennyeződésein kívül a festményt hordozó fatáblákon két nagy repedést is találtak, melyek kárt okozhattak volna a műben.

Szakértők szerint a restaurálással a festmény visszanyerte egykori tisztaságát, fényét és mélységét, korábban nem látott alakok tűntek fel, kiderült, hogy a kép "eleven eseményeket" ábrázol.

"A megtisztítás eredményeként egy rendkívül moziszerű festmény került elő, mellyel új betekintést nyerhetünk Leonardo da Vinci elméjébe" - mondta az Uffizi német igazgatója, Eike Schmidt.

A restaurált Leonardo-festményt a hasonló témájú Lippi-képpel együtt szeptemberig külön kiállításon láthatja a közönség a firenzei képtárban.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ismét látható Leonardo legtitokzatosabb alkotása - Cultura.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
Hat évig restaurálták Leonardo legtitokzatosabb alkotását. Leonardo da Vinci Háromkirályok imádása című befejezetlen fiatalkori remekművének eddig nem ismert mélységei tárultak fel a hat évig tartó restaurálás eredményeként - hangzott el a firenzei Uffizi Képtárban, ahol ismét látható a reneszánsz polihisztor legtitokzatosabb alkotása.

# data[].attributes.body
Leonardo életében nagyon sok minden feltalált,festett. Itt van egy lista tevékenységeiről.
Gergely

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Leonardo da Vinci munkássága olyan kifejezéseket vonz, mint: istenadta tehetség, zseni, polihisztor, tudós. Bár festőként lett híres, több területen is rendkívüli képességek birtokában volt.

Tipp: Leonardo festménymásolatot a falára? Rendeljen stúdiónkból eredeti festményeket vagy minőségi, kézi festésű másolatokat>> Festmény rendelés | Festmény árak

Leonardo da Vinci munkássága

Nemcsak a képzőművészet terén. Például csodálatosan énekelt. Számtalan rajz, rajzvázlat maradt utána, de befejezett festményeinek száma csekély. Mégis a művészettörténet legnagyobbjai között ünnepli őt a világ.

Kétségkívül Leonardo da Vinci munkássága szülte a világ valaha készült legikonikusabb műveit. Hogy miért nem szerepel közülük egy sem a világ legdrágább festményei között? A válasz egyértelmű: mert Leonardo da Vinci munkássága és annak gyümölcsei felbecsülhetetlen értékűek.

Leonardo da Vinci élete

Munkássága az itáliai reneszánsz idején teljesedett ki. Leonardo da Vinci élete egy olyan korszakban bontakozhatott ki, mely a művészet varázsában élt. Az olaszországi Vinci mellett született 1452. április 15-én. Apja, a 25 éves jegyző nem vette feleségül gyermeke édesanyját, Caterinát, a fiatal parasztlányt. Fiát azonban magához vette, taníttatta.

Leonardo da Vinci élete Firenzében kezdődött igazán, Verrocchio műtermében sajátította el a festészet és szobrászat alapjait. Majd két évtizedig Milánó következett. Erre az időszakra esik festészetének kibontakozása. Itt készítette első anatómiai tanulmányait is.

Leonardo da Vinci élete első és második firenzei, illetve milánói korszakra tagolódik. Kisebb megszakításokkal e két város volt az otthona, alkotásainak színtere. 1513-ban három évre Rómába utazott. X. Leó pápa kívánságára matematikával és tudományos ismeretekkel foglalkozott. Élete utolsó éveit a Milánót visszahódító I. Ferenc francia király meghívására Cloux kastélyában töltötte.

Giorgio Vasari egy 16. században élt itáliai festő, építész, akit gyakran neveznek az első művészettörténésznek. Többek között Leonardo da Vinci élete is szerepel híres könyvében, melynek címe: A legkiválóbb festők, szobrászok és építészek élete.

Leonardo da Vinci halála

A reneszánsz zseni 67 éves korában hunyt el. Egészségi állapota ismert, jobb keze két évvel korábban lebénult. Ez nem akadályozta munkájában, tovább festett és rajzolt. Életrajzírójától tudjuk, hogy hónapokon át beteg volt, szellemileg azonban teljesen ép maradt.

Leonardo da Vinci halála kapcsán egy legenda maradt fenn. Eszerint Ferenc király ott volt mellette, az idős művész fejét a karjában ringatta. Jean Auguste Dominique Ingres festményen örökítette meg a jelenetet.

Leonardo da Vinci művei

Leonardo da Vinci művei öt fő témába sorolhatók: rajz és festés, szobrászat, építészet, mechanika és az emberi anatómia. Élete során szokásává vált, hogy tanulmányait aprólékosan feljegyezze, lerajzolja füzeteiben. Táplálta a szüntelen kíváncsiság. Ha valamely kérdéssel foglalkozott, akkor annak minden részletét meg akarta érteni. Például rendkívül izgatta a repülés: Hogyan repülnek a madarak? Ehhez látnia kellett a madár testének anatómiáját. Mivel szerette az állatokat, nem ölte meg őket, szigorúan vegetáriánus volt. Elhullott madarakat boncolt fel, hogy a test szerkezetét megvizsgálja.

A lineáris perspektívát használta. Sokat tanulmányozta, hogyan lehet ábrázolni a háromdimenziós tárgyakat sík felületen: amikor azok közelebb vagy távolabb, és amikor erős fényben vagy félhomályban vannak. Leonardo da Vinci művei bizonyítják, hogy ismerte és használata az aranymetszés szabályát.

A kor szokásainak megfelelően támogatóra volt szüksége. A Mediciek Firenzéje, a Sforza hercegek Milánója ezt lehetővé tette. Még a hírhedt Cesare Borgia is a munkáltatója volt, katonai mérnökként dolgozott neki. Egy híd tervezése kapcsán Niccolo Machiavellivel is kapcsolatba került. Az ő segítségévek kapott megbízást az anghiari csata festésére.

Leonardo da Vinci művei közül több is befejezetlen maradt. Talán, mert egyszerre számtalan dologgal foglalkozott, vagy mert mindig a tökéletességre törekedett. A már említett Vasari életrajzban olvashatjuk azt is, hogyan készült talán leghíresebb munkája, a Mona Lisa. A mester zenészeket és bohócokat szerződtetett, hogy szórakoztassák modelljét. Ugyanis a szájat folyamatosan a mosoly íveként akarta látni.

Leonardo da Vinci festményei

Leonardo már a szárnypróbálgatások elején átütő sikert aratott. Amikor még Verrochio műhelyében mestere megbízta egy angyal megfestésével a „Krisztus megkeresztelése" c. munkáján, Leonardo sokkal jobbat alkotott, mint a gazdája. Állítólag Verrochio morgolódott, hogy soha többet nem fest, ha egy fiúcska képes legyőzni.

A Mona Lisa, azaz a Gioconda Leonardo da Vinci festményei közül a legtöbbet emlegetett alkotás.

„Leonardo e festményének mosolya oly bájos, hogy úgy tűnik, inkább isteni, mint emberi"

- írta róla Giorgio Vasari.

A másik legfontosabb és leghíresebb műve egy milánói kolostor refektóriumába készült freskó, az Utolsó vacsora.

Leonardo da Vinci festményei az ember és a természet részleteinek pontos megfigyelését tükrözik. Rendkívül precízen tanulmányozta az emberi test arányait, az anatómiát és az arckifejezéseket.

Az árnyékok és a fény játéka elbűvölte, tudományos alapossággal vizsgálta a „levegőperspektívát". Korát megelőzve tudatos volt arról, hogy a távoli formák színei a levegő mennyisége szerint változnak.

A messzeségben zöldellő fák kékesnek tűnnek. Az árnyékok esetében pedig az a meghatározó, hogy milyen színű felületre esik. Leonardo da Vinci festményei azt mutatják, hogy figyelembe vette az optikai jelenségeket.

Leonardo da Vinci rajzai

A 21 éves művész 1473-ban, Firenzében készítette első fennmaradt, az Arno völgyét ábrázoló ceruzarajzát. Leonardo da Vinci rajzai sokfélék. Megtalálható többek között az anatómia, zoológia, botanika, geológia, optika, aerodinamika és a hidrodinamika témája is. Több száz rajza, vázlata és több száz oldalnyi írása maradt fenn.

Da Vinci rajzai között fennmaradt egy kusza vonalakat tartalmazó is. Egy Madonna-képhez szerkesztett vázlat. Jól mutatja, hányféle variációt készített, míg elégedett lett az eredménnyel.

A körbe és négyzetbe szerkesztett férfialak az emberi test tökéletes arányairól készült világhírű rajza. Anatómiailag is mind a mai napig hibátlan. Idős korában, már francia földön készítette özönvíz rajzsorozatának legszebb darabjait

Leonardo da Vinci szobrai

Számtalan szoborhoz készült rajz és vázlat maradt ránk. Leonardo da Vinci szobrai közül mégis kevés valósult meg. Nem készült el a Sforza-emlékmű, mint ahogy Trivulzio zsoldosvezér lovas szobra sem. Az ágaskodó ló kompozíciója mindig is vonzotta Leonardo képzeletét. Az a kis bronzszobor, amely feltehetőleg I. Ferenc francia királyt ábrázolja a budapesti Szépművészeti Múzeum tulajdona.

Leonardo da Vinci találmányai

Számtalan újítás, futurisztikus elképzelés fűződik nevéhez, amelyek úttörő jelentőségűek voltak. Mivel rendkívül bizalmatlan volt környezetével, nem adta ki terveit. Ezért Leonardo da Vinci találmányai közül nagyon sok teljesen elveszett, csak utalásokból tudunk róla.

Ami azonban biztos, hogy foglalkozott a Róma környéki mocsarak lecsapolásával. Légcsavart tervezett, ez az alapja a mai helikoptereknek is. Rendkívül érdekelték a repülő szerkezetek.

Mivel rendszeres háborúk folytak az egyes városállamok között, nagy igény volt a harcászati dolgok fejlesztésére. Leonardo da Vinci találmányai között láthatunk ostromhoz való íjász gépet, ostrom katapultot, tankot, sarlós harci szekeret, több csövű ágyút is. Sőt a tengeralattjárót, a békauszonyt és a búvárruhát is megálmodta.

Mechanikus szerkezetei a kétkezi munkát segítették. Tervezett posztóvágót és nyomdagépet, desztillálót és forgatható tetejű szélmalmot egyaránt. Anatómiai kutatásai révén ismerte és lerajzolta a szemlencsét, a látósugarat, lencséket, szemüvegeket, tükröket tervezett.

Összegzés

Az ógörög tekhné vagy a latin ars szó mesterséget és művészetet is jelent, még nem is különül el egymástól. Leonardo a reneszánsz embereszményt testesítette meg, aki sokoldalúságával a tudományokban és a művészetekben is jártas volt. A róla szóló írásoknak könyvtárnyi irodalma van. Leonardo da Vinci munkássága mai ésszel felfoghatatlan. Élete, festményei, rajzai, találmányai mind a mai napig csodálattal töltenek el mindenkit.

# data[].attributes.attachment_link.title
Leonardo da Vinci munkássága * Da Vinci Stúdió

# data[].attributes.attachment_link.description
Leonardo da Vinci munkássága olyan kifejezéseket vonz, mint: istenadta tehetség, zseni, polihisztor, tudós. Bár festőként lett híres, több területen is rendkívüli képességek birtokában volt. Tipp: Leonardo festménymásolatot a falára? Rendeljen stúdiónkból eredeti festményeket vagy minőségi, kézi festésű másolatokat>> Festmény rendelés | Festmény árak Nemcsak a képzőművészet terén. Például csodálatosan énekelt.

# data[].attributes.body
Katika

# data[].attributes.body
Katika

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Leonardo da Vincinek ugyan nem született gyermeke, de sok testvére volt, akiknek leszármazottai még ma is élnek, s köztük van a világhírű olasz filmrendező, Franco Zeffirelli is - jelentették be olasz kutatók.
A reneszánsz mester rokonságával kapcsolatban a történész Alessandro Vezzosi és Agnese Sabato végzett kutatásokat. A tudósok firenzei sajtókonferenciájukon jelentették be, hogy sikerült felkutatniuk a 15. századi festőművész, mérnök és matematikus modern kori rokonságát.

A munkát 1973-ban kezdték el, s végül a Mona Lisa festőjének 35 nem közvetlen leszármazottját találták meg, a 93 éves olasz opera-, film- és televíziós rendező, Franco Zeffirelli (Nap fivér, Hold nővér, Rómeó és Júlia) is az utódok egyike.

Vezzosi, a Leonardo da Vinci Múzeum igazgatója, és Sabato, a Nemzetközi da Vinci Szövetség elnöke elmondta, hogy olasz, francia és spanyol dokumentumok tanulmányozása vezette őket nyomra.

DNS-vizsgálat nem kerülhetett szóba, mivel da Vinci maradványai már a 16. században eltűntek az 1519-ben bekövetkezett halála utáni vallásháborúk alatt. A kutatópáros azonban aprólékosan megvizsgálta a hozzáférhető egyházi, helyi közigazgatási és birtokokkal kapcsolatos iratokat, hogy felrajzolják a családfát.

A művésznek nem születtek gyermekei, ezért testvéreinek utódait kutatták fel. A korábbi, Leonardo családjával kapcsolatos kutatások fontos dokumentumokat tártak fel a festőművész női rokonságáról - mondták el a kutatók.

A Leonardóval való vérségi kapcsolatról a toszkánai Vinci város több lakója is csak napokkal a sajtókonferencia előtt értesült, és nagy meglepetés volt számukra a hír.

"Igaza volt anyámnak, Dinának, aki olyan dokumentumokról mesélt nekünk, melyek csak tükörben olvashatóak, mert visszafelé írták őket. Sosem törődtünk ezekkel a papírokkal, amelyek részben elvesztek, részben eladták azokat. A nemzedékről nemzedékre szálló történet, amit legendának tartottunk, azonban végül igaznak bizonyult" - emlékezett a kutatókkal már kilenc éve együttműködő Giovanni Calosi, a leszármazottak egyike arra utalva, hogy Leonardo gyakran írt tükörírással.

# data[].attributes.attachment_link.title
Leonardo da Vinci rokonai ma is élnek, köztük a világhírű filmrendező!

# data[].attributes.attachment_link.description
Leonardo da Vincinek ugyan nem született gyermeke, de sok testvére volt, akiknek leszármazottai még ma is élnek, s köztük van a világhírű olasz filmrendező, Franco Zeffirelli is - jelentették be olasz kutatók. A reneszánsz mester rokonságával kapcsolatban a történész Alessandro Vezzosi és Agnese Sabato végzett kutatásokat.

# data[].attributes.body
Finta

# data[].attributes.attachment_link.description
„A ma Firenzében található Angyali üdvözlet szerzõsége szerint számos vitának volt a tárgya. Egyesek úgy vélték, Ghirlandaio keze alól került ki, mások Leonardo da Vinci fiatalkori mûvét látták benne, amelyet közvetlenül Verrocchio mûhelye elhagyása után festett. Ez a ma általánosan elfogadott feltevés tûnik a legvalószínûbbnek, ha figyelembe vesszük, hogy a kép számos részlete magán viseli Leonardo da Vinci stílusjegyeit.

# data[].attributes.body
Gergely

# data[].attributes.body
Reni :D :D

# data[].attributes.attachment_link.title
Mona Lisa - Painting by Leonardo da Vinci

# data[].attributes.body
Reni :D

# data[].attributes.attachment_link.title
Leonardo da Vinci titkokkal teli világa - Cultura.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
"Igazán csodálatos és istenadta tehetség volt Leonardo, Ser Piero da Vinci fiacskája, aki műveltségben s a betűk birodalmában igen nagy eredményeket érhetett volna el, ha nem bizonyult volna annyira állhatatlannak. Sok új dolgot kezdett ugyanis tanulni egyszerre, de amibe belekezdett, azt hamar abba is hagyta.

# data[].attributes.body
Barni

# data[].attributes.body
Jókai Abi

# data[].attributes.body
LeonardoAdvice,Kevin

# data[].attributes.body
Dominik Krisztián

# data[].attributes.body
Kivel dolgozott együtt Leonardo? Kinek a munkáit használhatta?
.:henz:.

# data[].attributes.body
Emma,Anna

# data[].attributes.attachment_link.title
da vinci érdekességek utolso vacsora - Google Search

# data[].attributes.body
https://hvg.hu/kultura/20101214_mona_lisa_szemeben_da_vinci_kodok

# data[].attributes.body
Katona Mihály - Leonardo :)

# data[].attributes.headline
Mennyire voltak pontosak da Vinci anatómiai rajzai? Tudd meg most! - Ádám

# data[].attributes.subject
Mennyire voltak pontosak da Vinci anatómiai rajzai? Tudd meg most! - Ádám

# data[].attributes.body
https://mult-kor.hu/20120503_mennyire_voltak_pontosak_da_vinci_anatomiai_rajzai

# data[].attributes.body
A Keresztelõ Szent János Leonardo da Vinci utolsó remekmûve.

# data[].attributes.body
Anna Emma

# data[].attributes.body
a légcsavar egyik szuper találmánya volt DA VINCINAK

# data[].attributes.attachment_link.description
leonardo da vinci a reneszánsz embere szeretett új dolgokat feltalálni és korának legújabb és legjobb gépezeteit találta fel.

# data[].attributes.headline
Történelmet írt Leonardo da Vinci és a Christies

# data[].attributes.subject
Történelmet írt Leonardo da Vinci és a Christies

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tegnap este kiderült, mennyit jelent a valóságban a „felbecsülhetetlen érték".

Dmitrij Ribolovljev orosz multimilliárdos most dörzsölheti a markát: eddig elég sok pénzt vesztett azoknak a festményeknek az újraértékesítésén, amiket a vámszabad területeken műtárgyraktárakat üzemeltető cégétől a napokban megvált Yves Bouvier közvetítésével időnként rendkívül magas árakon vásárolt - emiatt kettejük között per is folyik -, befektetései azonban most kamatostul megtérültek. Leonardo da Vinci egyetlen, még magánkézben lévő festménye, a Salvator Mundi (a képről részletesebben is írtunk, itt!),ami eddig Ribolovljev birtokában volt, november 15-én egészen valószínűtlen összegért, 400, jutalékkal együtt 450,3 millió dollárért, azaz csaknem 120 milliárd forintért (!) kelt el a Christie's New York-i árverésén.

A rekord ténye - melyre két és fél évig kellett várnia a nemzetközi műkereskedelemnek - önmagában nem okozott nagy meglepetést, hiszen az egyetemes művészettörténet egyik legnagyobb géniuszának a gyűjtők számára még hozzáférhető egyetlen alkotásáról van szó, nagyságrendje azonban annál inkább, hiszen ez a valóban rendkívüli összeg két és félszerese az eddigi rekordnak, amit 2015 tavasza óta Picasso: Algíri nők című festményének O változata tartott. Ezt az eredményt ugyancsak a Christie's érte el és természetesen ugyancsak New Yorkban.

A tegnapi árverés előtt Londonban, Hong Kongban, San Franciscoban és New Yorkban is kiállított festményt csaknem 30 ezren látták, közel ezren pedig a helyszínen, a Rockefeller Centerben követték a 19 percig tartó licitcsatát, melybe hatan szálltak be; a küzdelem végül két telefonos licitáló között dőlt el egy egyelőre ismeretlen gyűjtő javára. Valószínűleg hosszabb időnek kell eltelnie ahhoz, hogy a most született rekord újra átíródjon, ez az összeg bátran nevezhető történelminek és érdekessége, hogy általa

hosszú idő óta újra egy árverésen, tehát nyilvánosan értékesített festmény vezeti a legdrágább művek listáját.

Picasso említett műve ugyanis eddig csak a hetedik volt ebben a rangsorban, az első hat helyen private sale keretében értékesített alkotások álltak, az élen Willem de Kooning festményével, amiről két amerikai magángyűjtő között született 300 millió dolláros üzlet 2015-ben.

A Chrisitie's, mint arról beszámoltunk, egy kortárs árverés keretében aukcionálta a Salvator Mundit, párban Andy Warhol leonardói ihletésű Hatvan utolsó vacsorájával. Ez a mű is hozta várt formáját, és a taksájának megfelelő 60,8 millió dollárért kelt el, ami bármilyen más aukción vezető hír lehetett volna, itt azonban szinte észrevétlen húzódik meg a Leonardo-mű árnyékában. Az pedig tényleg már csak hab a tortán, hogy 14 művész, köztük Philippe Parreno, Kerry James Marshall és Hans Hoffmann ért el életműrekordot a csaknem 786 millió dolláros összforgalmú aukción.

Most már csak az a kérdés, ki a Leonardo-mű inkognitóját egyelőre őrző új tulajdonosa - a tippek amerikai, ázsiai, vagy közel-keleti gyűjtőt sejtetnek -, és hozzáférhető lesz-e az alkotás a nagyközönség számára is.

Kapcsolódó tartalmak

magazin / hírek / klasszik / műgyűjtés / nemzetközi

Jóslatunk bevált - a világ ledrágább festményének tulajdonosa nem őrizte sokáig az inkognitóját.

magazin / klasszik / műgyűjtés / nemzetközi

Nem meglepő, hogy a szakma csak lassan tér napirendre a Leonardo da Vinci utolsó magánkézben lévő művéért kifizetett több mint 400 millió dollár felett. Az sem, hogy a vélemények erősen...

# data[].attributes.attachment_link.title
Történelmet írt Leonardo da Vinci és a Christie's - artportal.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
Tegnap este kiderült, mennyit jelent a valóságban a „felbecsülhetetlen érték". Dmitrij Ribolovljev orosz multimilliárdos most dörzsölheti a markát: eddig elég sok pénzt vesztett azoknak a festményeknek az újraértékesítésén, amiket a vámszabad területeken műtárgyraktárakat üzemeltető cégétől a napokban megvált Yves Bouvier közvetítésével időnként rendkívül magas árakon vásárolt - emiatt kettejük között per is folyik -, befektetései azonban most kamatostul megtérültek.

# data[].attributes.headline
Leonardo da Vinci: Naplók és feljegyzések

# data[].attributes.subject
Leonardo da Vinci: Naplók és feljegyzések

# data[].attributes.attachment_link.title
Leonardo da Vinci: Naplók és feljegyzések

# data[].attributes.attachment_link.description
Magyarországi Német Kulturális és Információs Központ

# data[].attributes.body
tankokrol szolo történet

# data[].attributes.attachment_link.description
I would like to suggest you an Event, Da Vincis Tank battle Players will fight each others driving this tank the Leonardos fighting vehicle. (1487) No this is not an UFO or an asian conical hat... _______________________________________ It will look something like this in battle. Sloped Wood will...

# data[].attributes.body
ez vajon így van?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ki volt valójában Leonardo da Vinci? Milyen képzésben részesült, milyen ízlés és gondolatok irányították? Hogyan élt a minden idők legnagyobb géniuszának tartott ember?

Tudtad, hogy...
* ...Leonardo da Vinci Firenzében, Verrocchio műhelyében együtt dolgozott Botticellivel?

* ...az Utolsó vacsorá t minden részletre kiterjedően előre megtervezte, többek között a perspektívát és a térbeli elrendezést is, amely a helyiségbe érkező fények időbeli előrehaladtával mindig kicsit más képet mutatott?

* ...ma már nem tud az Utolsó vacsorá nál érvényesülni a precízen megtervezett perspektíva, ugyanis azóta a kolostor padlózatának szintjét egy méterrel magasabbra emelték?

* ...Léda és a hattyú című festményén Da Vinci eredetileg Lédát térdepelve vázolta fel, csak később ábrázolta álló alakként?

* ...Mona Lisa az egyetlen festménye, amelyet nem megrendelésre festett, és haláláig nem vált meg tőle, mindenhová magával vitte?

* ...Leonardo da Vinci használta először az úgynevezett sfumato technikát a festészetben? A kifejezés az olasz „füstös" szóból ered, és azt jelenti, hogy a képen a testek nem éles kontúrral határolódnak el környezetüktől, hanem finom, ködszerű átmenetben. Ez nagy változás volt az addigi festészeti gyakorlathoz képest.

* ...a Leonardo da Vinci által megalkotott sfumato technika a mai videokártyák képi működési elméletének alapja?

* ...Leonardo da Vincinek köszönhetjük a mondást, miszerint „a szem a lélek tükre"?

* ...Leonardo da Vinci balkezes volt? Valószínűleg ezzel függ össze híres tükörírásának megalkotása is.

* ...a Vitruvianus, vagy ahogy itthon nevezik, az Aranymetszés az emberi arányokról alkotott legtökéletesebb mű, amely a mai napig az emberi ábrázolás és a művészeti anatómia alapja az egész világon?

Leonardo da Vinci: Önarckép

* ...az Önarckép című rajza az egyetlen fennmaradt, bizonyíthatóan Leonardo da Vincit ábrázoló alkotás? Még feljegyzés sincs arról, hogyan nézhetett ki a művész fiatalkorában...

* ...Leonardo da Vinci közel 24 000 oldalt számláló kéziratai a XVI. században szétszóródtak a világban, és jelenleg csak alig 6000 oldalnyi kézirat holléte ismert?

* ...Leonardo da Vinci egyik 36 oldalas kézirata, amelyet Hammer-kódex ként jegyeznek, és főként víztanulmányokat (örvény, vízesés) tartalmaz, Bill Gates magántulajdonában van?

* ...Armand Hammer amerikai olajmágnás, megszállott Da Vinci-rajongó adományai segítségével tudták végre a XX. században Leonardo kéziratait nemzetközi összefogással tanulmányozni?

* ...az első Leonardo da Vinci műveire szakosodott könyvtárat 1898-ban alapították Olaszországban?

* ...a Leonardo Tanulmányok Tanszéke a Los Angeles-i University Of California keretein belül működik?

* ...Leonardo da Vinci élete során közel 40, különböző nemű és korú emberi testet boncolt fel?

* ...Leonardo da Vinci jegyzetei között található folyószabályozási, sőt mocsárlecsapolási terv is, amelyek a mai ismereteink szerint is megvalósíthatóak és működőképesek lettek volna?

* ...Leonardo da Vinci tekinthető a modern műszaki rajz atyjának? Képes volt bonyolult műszaki konstrukciók olyan hatásos rajzi megjelenítésére, amellyel nemcsak a szerkezetet és a mechanizmust, hanem a működést is be tudta mutatni.

* ...Leonardo da Vinci tervezte a milánói katedrális kupoláját?

* ...Leonardo feljegyzéseiből tudjuk, hogy 1504. november 30-án megtalálta a megoldást kör négyszögesítésére - amivel már Arkhimédész is próbálkozott -, ám sajnálatos módon maga az elméletet tartalmazó jegyzet elveszett az évszázadok során?

A Vitruvianus az emberi arányokról alkotott
legtökéletesebb mű

* ...Sforza lovas szobrán közel 16 évig dolgozott, elkészítette a szobor 7 méteres agyagmását, amelyet a milánóiak meg is csodálhattak, de a végleges bronzmű a franciákkal való csatározások miatt nem tudott elkészülni, és az agyagból készült ló is megsemmisült Milánó francia bevételekor, 1499-ben?

* ...a Mona Lisa a legtöbb támadást elszenvedő műtárgy a világon? Többek között ezért is tartják ma már golyóálló üveg alatt, speciálisan őrzött környezetben.

* ...világhírű művész kortársaihoz - Michelangelo, Raffaello, Tiziano, Botticelli - képest jóval kevesebb művészeti alkotást készített? Maradék idejét fordította tanulmányokra és találmányai kidolgozására.

* ...Leonardo da Vinci megrendelései jó részét soha nem fejezte be? Több oltárkép és festmény maradt félbe élete során.

* ...az Anghiari csata című művénél új technikát próbált ki a végső máz elkészítésénél, de a kép túl nagy volt, és egy része megsérült, ezután Leonardo már nem fejezte be a festményt?

* ...az 1500-as évek elején Leonardo da Vinci és Michelangelo is Firenzében élt és alkotott? Michelangelo kifejezetten féltékeny volt az idősebb mesterre, és számtalan alkalommal támadta elméleteit.

* ...bár elsőszülött fiú volt, de apja nem vette el az anyját feleségül, így törvénytelen gyermeknek számított? Ez nagyban hozzájárulhatott befelé forduló természete kialakulásához.

* ...születésétől az apja nevelte, és kinyilvánította végakaratában, hogy Leonardo ugyanúgy örököse, mint testvérei, ennek ellenére fivérei kisemmizték a családi örökségből?

* ...Leonardo da Vinci tudományos anatómiai atlasz megalkotásán is dolgozott, ám az ehhez szükséges utolsó boncolásokat már nem tudta elvégezni, mert egy feljelentés miatt maga a pápa tiltotta ki a hullaházakból?

* ...a halála előtti hónapokban a mester folyamatosan azon kesergett, hogy semmit nem alkotott, és semmi nem marad utána? Igaz, ebben az időszakban befejezetlennek titulálta a Mona Lisát, a Keresztelő Szent Jánost, illetve a Szent Anna harmadmagával festményét is.

Leonardo da Vinci élete

Ki volt valójában Leonardo da Vinci? Milyen képzésben részesült, milyen ízlés és gondolatok irányították? Hogyan élt a minden idők legnagyobb géniuszának tartott ember?

A kíváncsiság egész életét jellemezte, éveken keresztül hajtva minden vele kapcsolatba kerülő dolog megismerése, megértése felé, ösztökélve a szüntelen kutatás, kísérletezés irányába. Éles megfigyelés, régi és új technikák megalkuvás nélküli tanulmányozása, valamint a rajzolás lankadatlan gyakorlása töltötte ki életét.
A mai napig szimbolikus alakja a művészet, a tudomány és a technika világának.

Leonardo 1452. április 15-én született Vinciben, egy középkori vár és a Montalbano hegyei által övezett kis falucskában, Ser Piero di Antonio jegyző fiaként.
Szinte semmit nem tudni korai éveiről. Még szülőfalujában sincs írásos nyoma tehetségének és esetleges inaskodásának azt megelőzően, hogy 1469-ben Verrocchio firenzei műhelyéhez csatlakozott volna. Azt sem tudni, hogy legkorábbi, 1473-as rajza előtt készített-e másokat is.

Leonardo da Vinci karrierje ezt követően kezdett felívelni, hamarosan már Velence, Milánó, Firenze, Róma és Franciaország felkérésére dolgozott.

1478-ban megfestette a Madonna Benoisként ismert képet, két évvel később már a Mediciek szolgálatába állt. Ezután 2-3 évente változtatta helyét, dolgozott a Sforza családnak, Cesare Borgiának, I. Ferenc francia királynak, de több Medicinek is.
Közben olyan művek kerültek ki a keze alól, mint az Angyali üdvözlet (1478), Szent Jeromos (1480-82), Sziklás Madonna (1483-86), A hermelines nő (1488-90), a Zenész képmása (1490) vagy a mai napig használt, az emberi test arányait tökéletesen ábrázoló Vitruvianus (1490).
1495-ben kezdte meg az Utolsó vacsora munkálatait, Milánó hercegének felkérésére. Közel 3 évig készítette a művet, többtucatnyi előtanulmányt rajzolva, figyelembe véve a terem fényviszonyait is. Az eredmény egyedülálló: nem csupán újszerű technikájával, de vallástörténeti jelentőségű ábrázolásával is azonnal hírnevet vívott ki művének.
1503-ban felkérték az Anghiari csata megfestésére, amelyhez hasonló komoly előkészítési munkálatokkal látott neki, mint az Utolsó vacsora esetében tette, de soha nem fejezte be művét.
Ekkor kezdte festeni leghíresebb művét, amelyet egészen haláláig alakított, javítgatott: a Mona Lisát.
Ebből a korszakból való még a Léda és a hattyú (1506-08), a Szent Anna harmadmagával (1510), a Keresztelő Szent János (1513-16) című festménye, valamint Önarckép (1515) néven elhíresült rajza is.

1517-ben Amboise-ba, I. Ferenc udvarába költözött, ahol a király első festője, mérnöke és építésze címen említik a feljegyzések.

Szárnyerő

Leonardo szinte egész életében kéziratokat és jegyzetfüzeteket töltött meg feljegyzésekkel és rajzokkal, gondolataival, elképzeléseivel, sőt személyes dolgaival is. Ezekből a jegyzetekből ismerte meg az utókor találmányait, mechanikai, matematikai, asztronómiai, fizikai, földrajzi, botanikai, kémiai és anatómiai feljegyzéseit, festészeti és szobrászati elméleti és gyakorlati megfigyeléseit, fény-árnyék elméletét, optikai és perspektivikus felfedezéseit. Ezekből a jegyzeteiből bizonyítható, hogy melyik művét mikor adta át a megrendelőnek, és mikor kezdett vele foglalkozni, hogy rendszeresen boncolt hullákat, tökéletesítve anatómiai ismereteit.

Leonardo da Vinci 1519. május 2-án, 67 éves korában halt meg Franciaországban.

Az átlagos életkor 28 év volt a XV. században, így könnyen kiszámítható, hogy Leonardo da Vinci mai szemmel megközelítőleg 120 éves aggastyánként távozott az élők sorából.

Életét szinte ugyanolyan titokzatosság lengi körül, mint műveit. Sokan próbálták és próbálják megfejteni üzeneteit, alkotásait. Leonardo da Vinci mégis marad az, aki volt: a titokzatos zseni.

Leonardodavinci.lap.hu "
Davincikod.lap.hu "
Kiallitas.lap.hu "

még több cikk

# data[].attributes.attachment_link.description
Ki volt valójában Leonardo da Vinci? Milyen képzésben részesült, milyen ízlés és gondolatok irányították? Hogyan élt a minden idők legnagyobb géniuszának tartott ember? Tudtad, hogy... * ...Leonardo da Vinci Firenzében, Verrocchio műhelyében együtt dolgozott Botticellivel?

# data[].attributes.body
120 milliárdot ért a Salvator Mundi

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ahogy azt korábban megírtuk, október elején hirdették megvételre Leonardo Da Vinci (ł65) utolsó magántulajdonban lévő festményét, a Salvator Mundi, azaz Világmegváltó című alkotást, amely Jézus Krisztust (ł33) ábrázolja a bal kezében kristálygömböt tartva.

Óriási érdeklődés mellett zajlott a Christie's aukciósház "Az utolsó Leonardo" címmel meghirdetett árverése a Rockefeller Plaza nagytermében november 15-én este, és gigantikus rekordösszegért, 400 millió dollárért, azaz 105,6 milliárd forintért cserélt gazdát a 66x46 centiméteres műalkotás. Az illetékekkel együtt, összesen 450,3 millió dollárt, azaz közel 120 milliárd forintot kell fizetnie az ismeretlen vásárlónak, tehát ez tekinthető a teljes összegnek.

Az ArtNews riportja alapján, árverésen ilyen nagy összeget még soha nem fizettek műalkotásért. A licitálás 70 millió dollárról, azaz 18,5 milliárd forintról indult, de pillanatok alatt 200 millió fölé ugrott. Ekkor többen is tapsolni kezdtek, ezért az árverést vezető Jussi Pylkkanen nyugalomra kellett, hogy intse a résztvevőket.

A 300 millió dolláros összeg elérésekor volt egy kis hatásszünet, de a licitálás ezek után sem állt meg, de 370 millió felett már csak ketten harcoltak az utolsó Leonardóért. 400 milliónál az egyik telefonos közvetítő jelezte, hogy kiszállt, és Pylkkanen lecsapta a kalapácsát. Szakértők szerint, ennek a képnek is a rejtélyes mosoly adja a varázsát, amely hasonlatos a Mona Lisa mosolyához.

# data[].attributes.attachment_link.title
Brutális összegért kelt el Leonardo Da Vinci festménye

# data[].attributes.attachment_link.description
Ahogy azt korábban megírtuk, október elején hirdették megvételre Leonardo Da Vinci (ł65) utolsó magántulajdonban lévő festményét, a Salvator Mundi, azaz Világmegváltó című alkotást, amely Jézus Krisztust (ł33) ábrázolja a bal kezében kristálygömböt tartva.

# data[].attributes.body
Da Vinci ilyen merülőruhát tervezett

Bence

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Look at that cloth monstrosity above. Was it designed by an irradiated walrus? A hypochondriac Cthulhu? The creators of an upcoming swamp-themed Fallout sequel?

Despite its alt-future aesthetic, this alarming piece of apparel is actually a 16th-century scuba* suit, dreamt up by none other than Leonardo da Vinci. Although there's no record that he actually built one himself, da Vinci considered the suit so powerful that he refused to divulge its details, fearing the technology would be abused by the "evil nature of men."

When we discuss da Vinci's prescient inventions, we often focus on the high-flying ones-his dreamy, if literally unflappable, bird-shaped ornithopter , or his " aerial screw ," which has spun into the modern helicopter.

But the polymath's imagination also dove deep. Although it's unclear precisely when da Vinci came up with his diving suit, evidence suggests he envisioned it as a military technology, potentially meant to help the Republic of Venice beat the much stronger Ottoman navy. At the turn of the 16th century, much of the Mediterranean Coast was in turmoil, embroiled in a series of international border disputes that kept erupting into full-out war.

Da Vinci, then in his late forties, had been living and working happily in Milan for 17 years, but after French invaders began using a statue of his former patron for target practice , he fled to Venice. There, he found yet more conflict-the floating city had been repeatedly attacked by the Ottoman Empire, who had managed to defeat the entire Venetian naval fleet , taking many prisoners in the process.

Da Vinci was inspired by his new home's geography, and spent long days rambling the shores, taking note of the water's properties-its tides, its movements, and the power of its waves. But he was equally inspired by the political situation, and he strove to apply these observations to the cause at hand. "Venice had need at the moment of services such as Leonardo alone could offer," writes Edward McCurdy in The Mind of Leonardo da Vinci . "The problem which he set himself to tackle was how, in the future, to prevent such incursions."

To do this, he took, as usual, to his notebooks. There, tucked within tens of thousands of pages of his lifetime's achievements, are several drawings of different diving apparatuses, annotated with his signature "mirror writing," as though reflected on a still lake. The most complete plans show a leather suit and facemask, with goggles and an inflatable wineskin to enable sinking and floating. Two hollow breathing tubes, made of cane and reinforced with steel rings, lead from the diver's mouth up to the surface of the water-some incarnations show them attached to a floating disc, while others have them leading to a pocket of air trapped by a diving bell. There is even a special pee pouch for the diver, ensuring he can stay down there regardless of whether nature calls.

Some historians think this suit was part of an elaborate plan to attack the Ottoman ships from below, in order to sink them or release prisoners. Others, including McCurdy , say it more likely dates back further, to da Vinci's time in Milan, in which case he may have intended it to attack Venice instead. (It was a time of tumultuous alliances.)

But regardless of his intended target, there is little doubt that da Vinci considered the technology too dangerous to describe fully, lest it fall into the wrong hands. "I do not describe my method of remaining underwater for as long a time as I can remain without food," he wrote elsewhere in his notebooks. "This I do not publish or divulge on account of the evil nature of men who would practice assassinations at the bottom of the seas, by breaking the ships in their lowest parts and sinking them together with the crews who are in them."

These days, diving suits are usually used for benign purposes-studying marine life, or surfacing buried treasure. But had da Vinci's designs caught on, we might be looking at a very different underwater landscape. After all, if you saw someone wearing that thing and kicking around the bottom of the sea, you'd flee, right?

*While the suit does not include a portable supply of compressed gas -the technical requirement for a contemporary scuba suit-for the 16th century, a diving bell is pretty close!
Object of Intrigue is a weekly column in which we investigate the story behind a curious item. Is there an object you want to see covered? Email ella@atlasobscura.com.

# data[].attributes.attachment_link.title
Leonardo da Vinci Designed a Nightmare Scuba Suit

# data[].attributes.attachment_link.description
Look at that cloth monstrosity above. Was it designed by an irradiated walrus? A hypochondriac Cthulhu? The creators of an upcoming swamp-themed Fallout sequel? Despite its alt-future aesthetic, this alarming piece of apparel is actually a 16th-century scuba* suit, dreamt up by none other than Leonardo da Vinci.

# data[].attributes.body
Leonardo da Vinci egyik legismertebb festményének titokzatos mosolyú modellje évszázadok óta foglalkoztatja a művészettörténészeket. Egy régi firenzei sírt azzal a reménnyel nyitottak fel, hogy kiderül, ki volt Mona Lisa.
Kiss Vir

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Leonardo da Vinci egyik legismertebb festményének titokzatos mosolyú modellje évszázadok óta foglalkoztatja a művészettörténészeket. Egy régi firenzei sírt azzal a reménnyel nyitottak fel, hogy kiderül, ki volt Mona Lisa.

Számtalan elméletet gyártottak már a rejtélyes Giocondáról, vagyis Mona Lisáról. Most a Giocondo család kriptájában talált maradványok DNS-ével akarja azonosítani a Mona Lisa modelljét egy olasz kutatócsoport, amely meggyőződése szerint egy éve rábukkant a híres festményhez portrét ülő, rejtélyes mosolyú hölgy sírjára.

Leonardo da Vinci Mona Lisa című portréját, amelynek modellje a művészettörténészek szerint a firenzei selyemkereskedő, Francesco del Giocondo felesége, Lisa Gherardini volt, akit az olaszok Giocondaként is emlegetnek.

2008-ig csupán egyetlen másik bizonyíték volt az elmélet mellett, nevezetesen Giorgio Vasari 1550-ben napvilágot látott Leonardo-életrajza, amelyben a szerző megírta, hogy a Mona Lisa modellje a velencei textilkereskedő felesége volt. Ezért kaphatta később a kép a másik címét: La Gioconda. Vasari azt írta, hogy a festményt 1503 és 1506 között festette Leonardo.

A Silvano Vinceti vezette olasz régészcsoport tavaly a firenzei Szent Orsolya-kolostor egyik föld alatti sírboltjában találta meg három nő maradványait, akik közül az egyik Gherardini lehetett. Az asszony ugyanis férje elhunyta után fogadalmat tett, és orsolyita apácaként élt 1542-ben, 63 éves korában bekövetkezett haláláig.

A kutatók pénteken a Giocondo család háromszáz éve érintetlen kriptáját bontották meg, hogy DNS-mintákat gyűjtsenek a sírból. Vinceti abban bízik, hogy sikerül mintát nyerni Lisa kriptában nyugvó gyermekétől, és az összehasonlítás során bebizonyosodhat, hogy van-e egyezés a korábban talált maradványokkal.

Ha a DNS-azonosítás során kiderül, hogy tavaly valóban Lisa Gherardini csontjait találták meg, a koponyája alapján komputeres arcrekonstrukciót végezhetnek, és végre megtudhatja a világ, vajon tényleg a firenzei selyemkereskedő feleségének arcvonásait, titokzatos mosolyát örökítette-e meg Leonardo da Vinci.

Leonardo soha nem nevezte el a képet, mivel a reneszánsz idején még nem volt szokás a festményeknek címet adni. A Mona Lisa címet Giorgio Vasari adta harmincegy évvel a mester halála után. A Mona az olasz madonna (asszony, asszonyom) szó rövidítése. A Gioconda pedig a gondtalant is jelentő Giocondo név nőnemű alakja, tehát ez a cím kettős jelentésű: utalás a férjre és a rejtélyes mosolyra egyaránt.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiderülhet, ki volt Mona Lisa - Cultura.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
Számtalan elméletet gyártottak már a rejtélyes Giocondáról, vagyis Mona Lisáról. Most a Giocondo család kriptájában talált maradványok DNS-ével akarja azonosítani a Mona Lisa modelljét egy olasz kutatócsoport, amely meggyőződése szerint egy éve rábukkant a híres festményhez portrét ülő, rejtélyes mosolyú hölgy sírjára.

# data[].attributes.body
Levente

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Leonardo da Vinci, a valaha élt legnagyobb polihisztor éveken keresztül tanulmányozta a madarak repülési tudományát, és tucatnyi rajzot készített róluk, mielőtt megtervezte volna különböző szerkezeteit. Vajon valóban a madarak röptének vizsgálata késztette Leonardót „repülőgépeinek" megalkotására, vagy az a meglepő eset, amelynek során, 1501 nyarán fénylő UFO-kat látott a Firenze környéki dombok fölött?

Az ősi kultúrákban a madár ábrázolása rendszerint a szabadságot, a szellem szárnyalását, a végtelent, a földi nehézségektől és a földhöz kötöttségtől való megszabadulást, valamint a horizonton túli ismeretlen megismerésének óhaját jelentette. Az elmúlt évezredek során minden, átlagon felüli intelligenciájú ember csodálta a madarakat. Közéjük tartozott Leonardo da Vinci (1452-1519), a világhírű természettudós, festő, szobrász, építész, mérnök és feltaláló, akinek a számítások szerint mintegy 25 ezer szóból és 500 rajzból álló, repüléssel kapcsolatos életműve maradt fenn.

Leonardo repülésről vallott elmélkedései és jegyzetei között a következő olvasható: „Az emberi test felépítettségének ismerete szükséges ahhoz, hogy életet sugalló festményt vagy szobrot lehessen alkotni. Számos ismeret birtokában lehet fegyvert kovácsolni, elmélyült tudással lehet új építészeti alkotásokat teremteni, nyílt gondolkodás szükséges ahhoz, hogy megértsük a természet törvényeit, de mindez csak kis része annak a csodának, amelyet a repülés jelent, s amelyet csak a madarak és az istenek birtokolnak."

Érdekes és a korhoz viszonyítva bátor kijelentésnek tekinthetők az idézet utolsó szavai. Leonardo többes számban beszél az istenekről, s az idézetben szerepel, hogy azok repülni tudnak! Vajon a polihisztor honnan meríthette azt az ismeretanyagot, amely az istenek repülési képességéről szól? A kérdésre egy - saját részére tükörírással készített - jegyzet adhat választ. Leonardo azt vetette papírra, milyen rejtélyes tárgyakat figyelt meg több mint ötszáz évvel ezelőtt Firenze egén.

„1501 nyarán, a kora délutáni órákban, napsütötte időben, szokásomnak megfelelően sétára indultam a városon túli dombok irányába, madarak megfigyelése céljából - olvashatjuk a beszámolóban. - Később kissé fáradtan lepihentem egy árnyat adó fa alá, gondolkodva a természet összefüggésein. Egy idő múlva arra lettem figyelmes, hogy fenn az égen, de a szokványos felhők alatt nagy, repülő tárgyak haladnak, amelyek két összeborított pajzs formáját alkották. A két fényes és csillogó repülő tárgy ugráló mozgással haladt előre egymás után Róma irányába. Éppen úgy, mint amikor egy-egy lapos követ a víz felszínére hajítanak. Rövid idő elteltével a látott esemény megismétlődött az előzőekkel megfelelő irányból, anélkül, hogy észleltem volna, milyen módon kerültek vissza a repülő eszközök az eredeti irányba. Megfigyeltem, hogy az égi pajzsok akkor is csillognak, amikor felhők takarják a Napot. Meglepetésemben és felindultságomban meg kellett állapítanom, tudatában annak, hogy az ember nem tud repülni, hogy Isten és minden bizonnyal a társai, akik az embernél magasabb rendű lények, csillogó, fémből készült pajzsokon repülni tudnak. Ez az esemény igazolta hitemet, hogy az istenek - még ha láthatatlanok is - a valóság részei."

Leonardo leírása alapján egy - ma már „hétköznapinak" mondható - UFO-észlelés képei bontakoznak ki az érdeklődő olvasó előtt. A polihisztor nemcsak a megfigyelés körülményeiről közölt adatokat, hanem a repülő korongok helyzetét, mozgását is pontosan rekonstruálta, s nem palástolta jogos megdöbbenését, lelkesedését sem. Beszámolója valódi kuriózumnak számít, hiszen meglehetősen kevés, hasonlóan részletesen dokumentált eset maradt ránk a korábbi évszázadokból.

Csupán találgatni lehet, hogy vajon a madarak röptének vizsgálata vagy az égen felbukkant titokzatos objektumok látványa késztette-e Leonardót a repüléssel kapcsolatos tanulmányainak elmélyítésére. Fennmaradt jegyzetei és rajzai arra utalnak, hogy fantáziájának ezúttal sem szabott határt, s olyan repülő szerkezeteket is tervezett, amelyeknél megfelelőbbeket csak a 20. században építettek. Az akkori idők általános felfogásával összhangban úgy gondolta, hogy a legegyszerűbben a madarak utánzásával lehet a levegőbe emelkedni.

„A madár ugyanazt teszi a levegőben a szárnyával és a farkával, amit az úszó a vízben a karjaival és a lábával - elmélkedik az Atlanti kódex című híres művében. - Ha a madárnak nagy a szárnytávolsága, rövid a farka, és fel akar emelkedni, akkor erőteljesen felemeli a szárnyait, és csapkodva a szelet a szárnyai alá tereli. Ez a szél, amit maga körül keltett, nagyon gyors lökést ad neki. Az ember a maga által szerkesztett, hatalmas szárnyakkal ugyanígy nyomást gyakorolhat az ellenálló levegőre, legyőzheti, leigázhatja és fölé emelkedhet. A mechanikus madár matematikai törvényeknek megfelelően működő szerkezet, amelynek révén az embernek lehetősége nyílik a madarak minden mozgását utánozni. Egy ilyen, az ember által megalkotott eszközből semmi sem hiányzik, kivéve a madár életét, és erről annak az embernek kell gondoskodnia, aki a szerkezetben ül. A szerkezet mozgásának mindig a felhők fölött kell végbemennie, azért, hogy a szárny ne legyen nedves, de azért is, hogy az ember több vidéket fedezhessen fel, s hogy elkerülje a hirtelen fordulatok veszélyét, amit a szél jelenthet a hegyszorosokban. Illesztései erős bőrből készüljenek, kötélzete pedig rendkívül erős nyers selyemből. Senki se hagyatkozzon a vasalatokra, mert azok a hajlások során hamar tönkremennek vagy elhasználódnak. Az ilyen szerkezet kétféle módon zuhanhat le: az egyik, hogy összetörik, a másik, ha az élére vagy majdnem az élére fordul."

Jerome Cardano (1501-1576), akinek apja a polihisztor barátja volt, ugyan azt állítja, hogy „Leonardo is megkísérelte a repülést, de ebből kifolyólag szerencsétlenség érte", ám - noha lehettek első- vagy másodkézből származó információi - ez semmit sem bizonyít, hiszen a tudós feljegyzései soha nem utalnak konkrét kísérletekre. Kétségtelen viszont, hogy sokszor szerepelnek bennük a mesterséges repüléssel kapcsolatos kérdések. Elvileg a denevér lenne a követendő példa, mivel annak szárnyára jellemző az erős, hártyaszerű páncél, a gyakorlatban azonban Leonardo mégis a madarak összetett szárnyát részesítette előnyben. Ebben közrejátszhatott az az európai tradíció, amely a madarat tekinti a „repülés tanítómesterének", a denevérszárnyat pedig az ördöggel hozza kapcsolatba. A gépezetnek ráadásul olyan felépítésűnek kell lennie, hogy lecsapáskor a szárnytollak összezárulhassanak, felcsapáskor viszont szétnyílhassanak, utat engedve ezzel a levegőnek, ami a denevérek összefüggő bőrszárnyának esetében lehetetlen volna.

Ezeket a csapkodószárnyas repülőgépeket, azaz ornitoptereket Leonardónál leginkább az emberi izomerő működtetné a különböző áttétek segítségével: a kar, a láb, a törzs, sőt, a nyak izmai is szerepet kapnának. A merev szárnyú, meghajtást nem igénylő siklógép, illetve valamilyen „motor" - leginkább meghajlított rugó - gondolata csak egészen későn bukkan fel nála. Bár az izomerővel működő repülőgépre még magassági kormányt is tervezett, s feljegyzései között nem egy aerodinamikai alaptétel szerepel, a földtől való elszakadás ekkor még nem sikerült.

Bár a polihisztor legtöbb találmányát csak évszázadok múlva építették meg, illetve „találták fel" újra - némelyiket csupán a 20. században -, ebben az is közrejátszott, hogy életében nem adta ki kéziratait. Halála után pedig mintegy 100-150 évre eltűntek a rajzai, amelyeket a 16. század végétől gyűjtöttek össze és tettek kódexekbe. Világhírű találmányai a mai napig megmozgatják a természettudósok és a mérnökök fantáziáját. Sárkányrepülőjét például a közelmúltban építették meg az eredeti tervek alapján, és egy autógyár szélcsatornájában tesztelve megállapították, hogy kiválóan tud repülni.

(Prusinszki István)

Leonardo da Vinci találmányok - videó

# data[].attributes.attachment_link.description
Leonardo da Vinci, a valaha élt legnagyobb polihisztor éveken keresztül tanulmányozta a madarak repülési tudományát, és tucatnyi rajzot készített róluk, mielőtt megtervezte volna különböző szerkezeteit. Vajon valóban a madarak röptének vizsgálata késztette Leonardót „repülőgépeinek" megalkotására, vagy az a meglepő eset, amelynek során, 1501 nyarán fénylő UFO-kat látott a Firenze környéki dombok fölött?

# data[].attributes.body
http://hetedhethatar.hu/hethatar/?p=27845Pécsben találhato

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Leonardo da Vinci majdnem száz mérethű találmányát mutatják be a pécsi Janus Pannonius Múzeumban (JPM), a város főterén pedig a művész által megálmodott hatalmas, lovat mintázó szobrot állítanak ki. A tárlat Pécsett mutatkozik be Európában először ebben a formájában - többek között Tokió (Japán) és San José (USA) után.

Páva Zsolt, pécs polgármestere a március 3-án tartott sajtótájékoztatón beszámolt arról, hogy a városi kezelésben lévő múzeum szervezi a Leonardo lángelméje, a Leonardo automobilja és a Sforza ló című kiállítást. Az anyag a múzeum két egységében, a Martyn Ferenc Múzeumban és a Magyar Modern Képtárban 1500 négyzetméteren várja majd a látogatókat április 15. és szeptember 30. között. A kiállításra a figyelmet egy 8,5 méter magas lószobor, a Kolosszus mása hívja fel, amely Pécs főterén, a Széchenyi téren áll majd várhatóan április elejétől.

Az interaktív, 21. századi szemléltető technikákat felvonultató kiállítás anyaga elsősorban a zseniális mester látásmódját ábrázolja, mindazt, amit Leonardo a festészeten keresztül a perspektíváról, a természeti erőkről és a köztük lévő kapcsolatról felfedezett. Helyet kapnak a tárlaton más reneszánsz tervezők munkái, Leonardo automobilja és a „repülő ember" is.

A polgármester szerint a Leonardo-kiállítás várhatóan az év tárlata lesz Magyarországon, de feltehetőleg Közép-Európában is. „Támogatói a minőséggel és egyben az innovációval kötik össze nevüket, miközben közvetlenül remélhetően 150 ezer, közvetve pedig 5-6 millió emberhez jutnak el, öregbítve ezzel Pécs város és a múzeum hírnevét" - jegyezte meg a pécsi városvezető.

Magyar Attila, a JPM gazdasági igazgatója elmondta: két kamionnal érkezik Pécsre a kiállítási anyag április elejéig, de a lószobor részeit - amelyek további két kamionban érkeznek - már korábban, március közepén a baranyai megyeszékhelyre szállítják. A szobor a tervek szerint március 27-től tekinthető meg a város főterén. A JPM a firenzei Opera Laboratori Fiorentini S.p.A-val állapodott meg a kiállítás és a szobor Pécsre hozataláról, annak 700 ezer eurós (több mint 200 millió forintos) költségét a város finanszírozza. Páva Zsolt azt mondta: reményeik szerint a 2-3 ezer forintos jegyárakból érkező bevétel nyereségessé teszi a tárlatot, járulékos hatásai pedig pozitívan érintik majd megyeszékhely szállásadóit és vendéglátóegységeit is.
(Forrás: MTI; képek: http://www.leonardo-da-vinci-biography.com, f-stopandsee.com)

# data[].attributes.attachment_link.description
Leonardo da Vinci majdnem száz mérethű találmányát mutatják be a pécsi Janus Pannonius Múzeumban (JPM), a város főterén pedig a művész által megálmodott hatalmas, lovat mintázó szobrot állítanak ki. A tárlat Pécsett mutatkozik be Európában először ebben a formájában - többek között Tokió (Japán) és San José (USA) után.

# data[].attributes.attachment_link.description
leonardo da vinci a reneszánsz embere szeretett új dolgokat feltalálni és korának legújabb és legjobb gépezeteit találta fel.

# data[].attributes.body
Barni

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A turisták által előszeretettel látogatott szülőházat is tévesen határozták meg, de Mona Lisa modelljéről is új részleteket hozott nyilvánosságra Martin Kemp, az Oxfordi Egyetem professzora.

Da Vinci anyjának kiléte mindig is a művészettörténet rejtélyei közé tartozott. Mindössze annyit tudtunk több-kevesebb bizonyossággal, hogy Caterinának hívták, egyesek szerint paraszt, mások szerint észak-afrikai rabszolga lehetett és törvényen kívül szülte a reneszánsz zsenit. A világ egyik legtekintélyesebb Leonardo kutatója, Martin Kemp, az Oxfordi Egyetem művészettörténet professzora most előkerült dokumentumokra alapozva azt állítja, hogy

20160413leonardo-da-vinci

A 25 éves firenzei jogász Ser Piero da Vinci a dokumentumok tanúsága szerint 1451 júliusában időzött a környéken, Kemp szerint "pont a megfelelő időpontban, hogy Leonardo megfoganjon". Mivel a fiatalember nősülés előtt állt, Ser Piero családja szerény hozománnyal látta el a megesett fiatal lányt és gyorsan hozzáadták egy "saját társadalmi rétegéhez tartozó" helyi gazdához, Antonio di Piero Butihoz. A fiú családjának hozzájárulása a frigyhez megmagyarázná, hogy honnan lett pénze hirtelen az amúgy nincstelen lánynak.

"Toszkána nagyon hamar bevezetett egy vagyonadó-rendszert, ahol az adó mértéke az ingatlan tulajdon értékén alapult. A dokumentumok egyszerűen fantasztikusak, mert természetesen mindenki visszatérítést szeretett volna kapni, így szegénynek vallotta magát és arra hivatkozott, hogy a háza épp csak össze nem dől. Az ellenőrök azonban személyesen mérték fel a viszonyokat." - mesélte lelkesen a professzor, akinek az ingatlanadó-visszatérítési dokumentumok igazi aranybányának bizonyultak .

"Caterina apjának esetében megerősítették, hogy a családnak mindössze egy rozoga háza van, ami lakatlan, így nem róttak ki rájuk adót. Leonardo anyai nagyapja hamar eltűnt a családja életéből, majd fiatalon meg is halt." A lányt a nagyszülei nevelték, de 1451-ben nagyanyja is elhunyt, így a lány támogatás nélkül maradt.

Caterinának egy fia és négy lánya született a házasságból. Leonardo az apa nagyapja, Antonio da Vinci házában nevelkedett, néhány kilométerre az anyjától és annak új családjától. Az ehhez hasonló megoldások nem számítottak kirívónak akkoriban.

Leonardo da Vinci:Mona Lisa (Fotó/Forrás: wikipedia.org)

Az új felfedezések Leonardo egész életművét érintik. Kemp Mona Lisa: The People and the Painting, (Mona Lisa: Az ember és a festmény) című, Dr Giuseppe Pallanti, közgazdásszal és művészetkutatóval közösen publikált könyvében kitér a szintén találgatásoktól övezett festmény modelljére, Lisa del Giocondora is. A nő férje, Francesco nem finom firenzei selyemkereskedők voltak, ahogy korábban tartották, hanem egy kegyetlen üzletember, aki a Madeiráról behozott cukor és az Írországból importált bőr kereskedéséből birtokokat, pénzt és rabszolgákat szerzett.

A kutatások szerint Leonardo da Vinci nem a most a szülőházának tartott, Anchianóban található, úgy nevezett Casa Nataléban látta meg a napvilágot 1452 április 15-én, hanem az apai nagyapa házában, Vinciben, ahol aztán a gyerekkorát is töltötte. Ez utóbbi információ valószínűleg nem talál lelkes fogadtatásra Vinci város hatóságainál, akik az utóbbi években igazi turista látványossággá fejlesztették a helyet. "Amikor először jártam a helyen, csak a puszta kövek voltak ott. Ma multimédiás kijelzők és parkoló várja a látogatókat a teljesen felújított épületnél." - magyarázza Kemp, aki számít rá, hogy emiatt nem fogadják majd el a kutatását.

Leonardót hihetetlen érdeklődés övezi, így messze ható következményei vannak az életével kapcsolatban nyilvánosságra kerülő részleteknek"

- magyarázta Kemp a felfedezés jelentőségét a cikkében.

# data[].attributes.attachment_link.title
Végre kiderülhet, ki volt Leonardo da Vinci anyja

# data[].attributes.attachment_link.description
A turisták által előszeretettel látogatott szülőházat is tévesen határozták meg, de Mona Lisa modelljéről is új részleteket hozott nyilvánosságra Martin Kemp, az Oxfordi Egyetem professzora. Da Vinci anyjának kiléte mindig is a művészettörténet rejtélyei közé tartozott. Mindössze annyit tudtunk több-kevesebb bizonyossággal, hogy Caterinának hívták, egyesek szerint paraszt, mások szerint észak-afrikai rabszolga lehetett és törvényen kívül szülte a reneszánsz zsenit.

# data[].attributes.headline
4 elgondolkodtató rejtély da Vinci festményein

# data[].attributes.subject
4 elgondolkodtató rejtély da Vinci festményein

# data[].attributes.body
Anna mma

# data[].attributes.attachment_link.title
4 elgondolkodtató rejtély Leonardo da Vinci festményein

# data[].attributes.attachment_link.description
Hova tűnt a hermelin? Leonardo da Vinci alighanem az egyik valaha élt legnagyobb művész, de ezen felül az egyik legrejtélyesebb is. Mona Lisa legendás mosolyán túl, a festményein elrejtett számos kis részlet foglalkoztatja a tudósokat és a műkedvelőket egyaránt. Nem tudni, hogy jelek, titkos üzenetek, netán hibák csúsztak-e a vászonra, de a meglepő apróságok sok fejtörést okoznak a szakértőknek.

# data[].attributes.body
10 érdekes tény Mona Lisáról

Bence

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mona Lisa, also known as La Gioconda, is the wife of Francesco del Giocondo. This painting is painted as oil on wood. The original painting size is 77 x 53 cm (30 x 20 7/8 in) and is owned by the Government of France and is on the wall in the Louvre in Paris, France.

This figure of a woman, dressed in the Florentine fashion of her day and seated in a visionary, mountainous landscape, is a remarkable instance of Leonardo's sfumato technique of soft, heavily shaded modeling. The Mona Lisa's enigmatic expression, which seems both alluring and aloof, has given the portrait universal fame.

The Mona Lisa's famous smile represents the sitter in the same way that the juniper branches represent Ginevra Benci and the ermine represents Cecilia Gallerani in their portraits, in Washington and Krakow respectively. It is a visual representation of the idea of happiness suggested by the word "gioconda" in Italian. Leonardo made this notion of happiness the central motif of the portrait: it is this notion that makes the work such an ideal. The nature of the landscape also plays a role. The middle distance, on the same level as the sitter's chest, is in warm colors. Men live in this space: there are a winding road and a bridge. This space represents the transition between the space of the sitter and the far distance, where the landscape becomes a wild and uninhabited space of rocks and water which stretches to the horizon, which Leonardo has cleverly drawn at the level of the sitter's eyes.

The painting was among the first portraits to depict the sitter before an imaginary landscape and Leonardo was one of the first painters to use aerial perspective. The enigmatic woman is portrayed seated in what appears to be an open loggia with dark pillar bases on either side. Behind her, a vast landscape recedes to icy mountains. Winding paths and a distant bridge give only the slightest indications of human presence. The sensuous curves of the woman's hair and clothing, created through sfumato, are echoed in the undulating imaginary valleys and rivers behind her. The blurred outlines, graceful figure, dramatic contrasts of light and dark, and overall feeling of calm are characteristic of da Vinci's style. Due to the expressive synthesis that da Vinci achieved between sitter and landscape, it is arguable whether Mona Lisa should be considered as a traditional portrait, for it represents an ideal rather than a real woman. The sense of overall harmony achieved in the painting especially apparent in the sitter's faint smile reflects the idea of a link connecting humanity and nature.

In the Renaissance which brought together all human activities, art meant science, art meant truth to life: Leonardo da Vinci was a great figure because he embodied the epic endeavor of Italian art to conquer universal values: he who combined within himself the fluctuating sensitivity of the artist and the deep wisdom of the scientist, he, the poet and the master.

In his Mona Lisa, the individual, a sort of miraculous creation of nature, represents at the same time the species: the portrait goes beyond its social limitations and acquires a universal meaning. Although Leonardo worked on this picture as a scholar and thinker, not only as a painter and poet, the scientific and philosophical aspects of his research inspired no following. But the formal aspect - the new presentation, the nobler attitude, and the increased dignity of the model - had a decisive influence over Florentine portraits of the next twenty years, over the classical portrait. With his Mona Lisa, Leonardo created a new formula, at the same time more monumental and more lively, more concrete and yet more poetic than that of his predecessors. Before him, portraits had lacked mystery; artists only represented outward appearances without any soul, or, if they showed the soul, they tried to express it through gestures, symbolic objects, or inscriptions. The Mona Lisa alone is a living enigma: the soul is there, but inaccessible.

10 Facts You Might not Know about the Masterpiece

1. She lived with Francois I, Louis XIV and Napoleon

Although da Vinci began work on his masterpiece while living in his native Italy, he did not finish it until he moved to France at King Francois I's request. The French king displayed the painting in his Fontainebleau palace where it remained for a century. Louis XIV removed it to the grand Palace of Versailles. At the outset of the 19th century, Napoleon Bonaparte kept the painting in his boudoir.

2. Some historians believe Mona Lisa is a Self-Portrait of Leonardo da Vinci.

Leonardo da Vinci died in 1519, and he is buried at a French castle. Italy's National Committee for Cultural Heritage is undertaking an investigation, and plans to dig up his skull. They want to rebuild Leonardo's face, using CSI-style technology. Will he resemble the mysterious Mona Lisa?

3. It is a painting but not a canvas.

Da Vinci's famous masterpiece is painted on a poplar plank. Considering he was accustomed to painting larger works on wet plaster, a wood plank does not seem that outlandish. Canvas was available to artists since the 14th century, but many Renaissance masters preferred wood as a basis for their small artworks.

4. She has her own room in the Louvre Museum in Paris.

After the Louvre launched a four-year, $6.3 million renovation in 2003, the painting now has its own room. A glass ceiling lets in natural light, a shatter-proof glass display case maintains a controlled temperature of 43 degrees F. and a little spotlight brings out the true colors of da Vinci's original paints.

5. Jackie Kennedy invited her to visit.

Over the centuries, French officials have only rarely let the painting out of their sight. However, when first lady Jackie Kennedy asked if the painting could visit the U.S., French President de Gaulle agreed. "Mona Lisa" went on display at the National Gallery of Art in Washington D.C. and then at the Metropolitan Museum of the Arts in New York City.

6. A thief made her famous.

Although in the art world, the painting had always been an acknowledged masterpiece, it wasn't until it was stolen in the summer of 1911 that it would capture the attention of the general public. Newspapers spread the story of the crime worldwide. When the painting finally returned to the Louvre two years later, practically the whole world was cheering.

7. Picasso was under suspicion for the theft. During the investigation, the gendarmes went so far as to question known art dissidents such as Pablo Picasso about the theft. They briefly arrested poet Guillaume Apollinaire, who had once said the painting should be burned. Their suspicions proved to be unfounded.

8. She receives fan mail.

Since the painting first arrived at the Louvre in 1815, "Mona Lisa" has received plenty of love letters and flowers from admirers. She even has her own mailbox.

9. Not everyone is a fan.

Various vandals have tried to harm da Vinci's famed masterpiece, and 1956 was a particularly bad year. In two separate attacks, one person threw acid at the painting, and another individual pelted it with a rock. The damage is faint but still noticeable. The addition of bulletproof glass repelled subsequent attacks with spray paint in 1974 and a coffee cup in 2009.

10. She cannot be bought or sold.

Truly priceless, the painting cannot be bought or sold according to French heritage law. As part of the Louvre collection, "Mona Lisa" belongs to the public, and by popular agreement, their hearts belong to her.

# data[].attributes.attachment_link.title
10 Secrets of The Mona Lisa by Leonardo da Vinci

# data[].attributes.attachment_link.description
Mona Lisa, also known as La Gioconda, is the wife of Francesco del Giocondo. This painting is painted as oil on wood. The original painting size is 77 x 53 cm (30 x 20 7/8 in) and is owned by the Government of France and is on the wall in the Louvre in Paris, France.

# data[].attributes.body
A Madonna Benois Leonardo egyik elsõ munkája, amelyben a fiatal mûvész már teljes egészében megmutatja stílusát.

# data[].attributes.attachment_link.title
Leonardo da Vinci titkokkal teli világa - Cultura.hu

# data[].attributes.attachment_link.description
"Igazán csodálatos és istenadta tehetség volt Leonardo, Ser Piero da Vinci fiacskája, aki műveltségben s a betűk birodalmában igen nagy eredményeket érhetett volna el, ha nem bizonyult volna annyira állhatatlannak. Sok új dolgot kezdett ugyanis tanulni egyszerre, de amibe belekezdett, azt hamar abba is hagyta.

# data[].attributes.body
Barni

# data[].attributes.attachment_link.description
Leonardo da Vinci, a reneszánsz mester, a titokzatos mosolyú Mona Lisa alkotója a tudomány és a művészet szinte valamennyi műfajában remekeket alkotott. Nem csak ecsetjével kápráztatja el az utókort, de bámulatosak találmányai is. A harci gépezetek, repülő masinák, munkagépek, egyszerű szerkezetek, amiket papírra vetve megálmodott, csak ötszáz év múlva váltak valósággá.

# data[].attributes.body
vajon milyen nemhez vonzódott da vinci?

kevin

# data[].attributes.attachment_link.description
Answer (1 of 8): Leonardo da Vinci is one of the greatest minds ever lived. His curiosity and insatiable hunger for knowledge have prospered humanity in a way which others can just imagine. But theses hide the fact that he was a gay. herer are some proofs. 1.

# data[].attributes.body
Mona Lisa rabloja volt ez a bajszos

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Mona Lisa a világ egyik legismertebb festménye, melyet Leonardo da Vinci készített 500 évvel ezelőtt. Hosszú ideig királyok falán lógott, ma a párizsi Louvre-ban látható. Vajon ki lehetett ez a sejtelmes mosolyú nő és milyen viszontagságokon ment keresztül a festmény az idők során? A festmény
A Mona Lisát 1503 és 1506 között készítette Leonardo da Vinci. Alkotója nem adott címet a festménynek, ezt a művész életrajzírója, Giorgio Vasari tette meg 1550-ben, da Vinci halála után 31 évvel. (A Mona az olasz madonna rövidítése, ami asszonyt jelent, tehát a festmény címe magyarul Lisa asszony.)
A Mona Lisa
Leonardo da Vinci 1516-ban I. Ferenc francia király invitálására Franciaországba költözött, Amboise mellett, a Clos Lucé kastélyban élt. A Mona Lisa 1517-ig maradt da Vincinél, ekkor ugyanis eladta a királynak 4000 aranyért. (Más források azt állítják, hogy da Vinci 1519-es halála után valamelyik tanítványa, Francesco Melzi vagy Gian Giacomo Caprotti da Oreno örökölte a Mona Lisát és csak később került I. Ferenchez). A festményt nagy becsben tartották a francia uralkodók, XIV. Lajos még Versailles-ba is magával vitte. Egy ideig Bonaparte Napóleon is birtokolta, majd 1804-ben a párizsi Louvre adott otthont a Mona Lisának, ahol hosszú évekig nem érte semmi atrocitás (csupán az 1870-71-es porosz-török háború idején kellett egy bresti fegyverraktárba szállítani).

1911. augusztus 21-én, Vincenzo Peruggia, olasz szobafestő, aki korábban a Louvre-ban dolgozott, takarítónak álcázva magát leemelte a falról a Mona Lisát és egyszerűen kisétált vele. A lopásra 36 órával később derült fény, a rendőrség nagy erőkkel kereste a tettest. A gyanúsítottak között volt Picasso és a híres költő, Apollinaire is, de nem volt bizonyíték ellenük. A nyomozók tanácstalanok voltak. A Mona Lisa ekkor tett szert világhírnévre, azelőtt csak a művészettörténészek körében volt kedvelt alkotás, szinte minden híradás csak az ellopott festményről szólt.

A festmény két évvel később, 1913. december 12-én került elő, amikor Peruggia el akarta adni 500 ezer líráért a Firenzében lévő Uffizi képtárnak. A tolvajt feljelentették a rendőrségen, majd elfogták és letartóztatták. Vincenzo Peruggia azzal védekezett, hogy tettét hazafiasságból követte el, úgy gondolta, hogy a Mona Lisa (bár törvényes úton került francia tulajdonba) Olaszországot illeti. Az olasz közvélemény hősként tisztelte Peruggiát. A lopásért 12 hónapot kapott, melyből csak 7-et kellett letöltenie. A Mona Lisát néhány hétig az Uffizi képtárban állították ki, majd visszakerült a Louvre-ba.
Vincenzo Peruggia (1881-1925), a Mona Lisa elrablója
A sokat megélt Mona Lisa ezután sem „unatkozott", a második világháborúban el kellett rejteni a nácik elől, 1956-ban restaurálásra szorult, mert egy vandál savat fröcskölt rá, majd egy másik rongáló egy követ hajított hozzá. 1963-ban egy időre a New York-i Metropolitan Múzeumba vitték, ahol több mint egy millióan láthatták. A korábbi esetekből tanulva úgy döntöttek, hogy a festményt golyóálló üveggel védik. Így nem esett baja, amikor 1974-ben, Tokióban vörös festéket akartak rá önteni, vagy 2009-ben, amikor egy orosz nő egy csészével dobta meg a festményt.
Kit ábrázol a festmény?
Lillian Schwartz úgy véli, hogy a Mona Lisa önarckép, vagyis da Vinci saját maga női változatát festette le. Digitális elemzés alá vetette a Mona Lisát és a festő önmagáról készített rajzait, és egyezést talált. Akik nem értenek egyet Schwartz teóriájával, azzal érvelnek, hogy a művész gyakran hasonló stílusban dolgozott, és ez az egyezés oka.
A Mona Lisa és Leonardo da Vinci önarcképének összehasonlítása
Maike Vogt-Lüerssen német történésznő szerint a festmény Aragóniai Izabellát, Milánó hercegnőjét ábrázolja. Leonardo 1482 és 1499 között volt a milánói hercegi udvar tudósa és művésze. A történésznő úgy gondolja, hogy festmény jóval korábban, 1489-ben készült.

A legtöbb bizonyíték viszont arra utal, hogy Leonardo da Vinci, Francesco del Giocondo selyemkereskedő feleségét, Lisa Gherardinit festette le. Giorgio Vasari, da Vinci önéletrajzírója már 1550-ben megemlítette a hölgy nevét, a történészek viszont nem voltak biztosak a forrás hitelességében. 2005-ben a Heidelbergi Egyetem könyvtárának szakértői egy Cicero leveleit tartalmazó könyvre bukkantak, melynek margójára, a festő ismerőse, Agostino Vespucci, 1503 októberében azt írta, hogy da Vinci éppen egy Lisa del Giocondo nevű nő portréján dolgozik. A felfedezés 2008 januárjában vált ismertté a nyilvánosság számára, amikor egy német rádióállomás beszámolt róla.
Agostino Vespucci 1503 októberében írt jegyzete, mely szerint Leonardo da Vinci Lisa del Giocondo portréján dolgozott
Lisa Gherardini 1479. június 15-én született Firenzében, egy kis bérházban a Via Sguazza és a Via Maggio sarkán. A család rossz körülmények között élt. Lisa volt a legidősebb hat testvére közül.
Mona Lisa, vagyis Lisa Gherardini a Via Sguazza és a Via Maggio sarkán lévő bérházban született 1479-ben
Lisa 16 évesen, 1495-ben ment férjhez Francesco del Giocondohoz, a tizennény évvel idősebb ruha és selyemkereskedőhöz. Francesco később hivatalnoki állást kapott. Öt közös gyerekük született, Piero, Camilla, Andrea, Giocondo és Marietta. (Camilla és Marietta apácák lettek). A férj az előző házasságából származó kisfia, Bartolomeo is velük élt, Firenzében, a Via della Stufán található házukban.
Lisa és Francesco del Giocondo háza a Via della Stufán, Firenzében
Francesco del Giocondo, jó barátságot ápolt Leonardo da Vinci apjával, Piero da Vincivel. Piero közjegyző volt, sokat segített Francescónak és bátyjának. 1503-ben Piero da Vinci megkérte fiát, Leonardót, hogy fesse meg barátja feleségét, Lisát. A festmény azonban sosem került a Giocondo család birtokába, mert Leonardo nem volt elégedett művével, hosszú éveken át tökéletesítette.

Francesco del Giocondo 1538-ban halt meg, Lisa ezután apácának állt és a firenzei Szent Orsolya zárdába költözött. Őt 1542-ben érte a halál, 63 éves korában.

# data[].attributes.attachment_link.description
A Mona Lisa a világ egyik legismertebb festménye, melyet Leonardo da Vinci készített 500 évvel ezelőtt. Hosszú ideig királyok falán lógott, ma a párizsi Louvre-ban látható. Vajon ki lehetett ez a sejtelmes mosolyú nő és milyen viszontagságokon ment keresztül a festmény az idők...