# data[].attributes.body
Baltijos jūra yra apie 1600 km ilgio, vidutiniškai 193 km pločio bei vidutiniškai 50 m[2] gylio. Didžiausias gylis 459 m. Plotas: 386 tūkst. km²[3]. Bendras Baltijos jūros vandens tūris – 21 000 km³. Pakrantės ilgis – apie 8000 km.

# data[].attributes.body
Jūros įlankos

Botnijos įlanka (Suomija, Švedija)Suomijos įlanka (Estija, Suomija, Rusija)Matsalu įlanka (Estija)Kuršių marios (Lietuva, Rusija)Pernu įlanka (Estija) | Rygos įlanka (Latvija)Vyslos įlanka (Lenkija, Rusija)Gdansko įlanka (Lenkija)Ščecino įlanka (Lenkija, Vokietija)Greifsvaldo įlanka (Vokietija) | Meklenburgo įlanka (Vokietija)Kylio įlanka (Danija, Vokietija)Fakso įlanka (Danija)Kego įlanka (Danija)Hanebuktenas (Švedija)

# data[].attributes.body
Baltijos jūra – Atlanto vandenyno baseino jūra, esanti Europos šiaurės rytuose. Iš vienos pusės ją supa Skandinavijos pusiasalis, iš kitos – Rytų ir Centrinės Europos šalys ir Danijos salos. Didžiojo Belto (16 km pločio),Mažojo Belto (600 m) ir Eresuno (3,5 km) sąsiauriais susisiekia su Kategatu, o per Kategatą ir Skageraką – su Šiaurės jūra. Kanalais Baltijos jūra yra sujungta su Baltąja jūra (Baltosios ir Baltijos jūrų kanalas) ir Šiaurės jūra (Kylio kanalas).
Baltijos jūra atsirado prieš 13 tūkstančių metų. Jos bangos skalauja net devynių valstybių pakraščius. Jei Baltijos jūros plotą palygintume su Lietuvos plotu, pamatytume, kad ji net šešis kartus didesnė. O jeigu išmatuotume jos gylį, sužinotume, kad giliausia vieta siekia 459 metrus. Tačiau jūra kasmet seklėja. Per šimtą metų ji tampa seklesnė 1-2 metrais.

Baltija yra pati radioaktyviausia jūra pasaulyje - jau daugelį metų ji teršiama radioaktyviomis atliekomis iš įvairių šalių atominių elektrinių, išsidėsčiusių palei Baltijos krantus.

Baltijos jūros baseinas
Baltijos jūra turi apie 250 didesnių intakų. Šiauriniai ir vakariniai Baltijos jūros intakai turi mažesnius baseinus ir duoda mažiau vandens, nei pietiniai ir rytiniai intakai. Toliausiai Baltijos jūros baseinas siekia pietuose, kur prieina prie šiaurinių Karpatų kalnų šlaitų (Vysla).

Šiauriniai ir vakariniai intakai (Švedija ir Suomija) teka stačiau ir greičiau, todėl gerai tinka hidroelektrinėms statyti. Pietiniai intakai (Vokietija, Lenkija, Lietuva, Latvija) lėtesni, geriau tinka navigacijai.

# data[].attributes.body
Baltijos jūra ir jos pakrantės patenka į vidutinio klimato juostą. Pietiniai pakraščiai yra šiltesni už šiaurinius, o vakariniai drėgnesni (ir šiltesni) už rytų pakrantes. Vandens temperatūra kartais labai svyruoja veikiant vėjams, nustumiantiems paviršinį įšilusį vandenį ir iškeliantiems šaltą gelmių vandenį. Kadangi vasarą pučia daugiausia vakarų vėjai, rytinėje (ir Lietuvos) pakrantėje vandens temperatūra būna 2-3 laipsniais aukštesnė nei Švedijos pakrantėje. Tam poveikį turi ir šaltoji srovė, slenkanti iš Botnijos įlankos palei Švedijos pakrantę.

# data[].attributes.body
Baltijos jūra nepasižymi žuvų įvairove. Mokslininkų nuomone, Baltijos vandenyse gyvena apie 30 jūrų žuvų rūšių ir dar apie 30 gėlavandenių, atplaukiančių iš upių ar įlankų. Lietuvos jūrų muziejuje Baltijos jūros žuvys gyvena dviejuose akvariumuose. Rūšių skaičius paprastai siekia iki 7-8. Baltijos jūros žuvų akvariumai, be vandens filtravimo įrangos, dar turi vandens šaldymo sistemas, kurios visus metus palaiko apie +12 laipsnių C , nes Baltija – šalta jūra, tad daugumai joje gyvenančių žuvų yra būtinas šaltas vanduo ir akvariumuose.

Menkė
Ciegorius
Vėgėlė
Plekšnė
Uotas
Grundulas rubuilis
Žiobris
Builis

Gyvunai
Pilkasis ruonis
Paprastasis ruonis

# data[].attributes.body
Baltijos jūros pakrantės savo forma yra žemos ir turinčios aukštus krantus. Žemos pakrantės paprastai yra plokščios ir mažai raižytos. Pakraščių jūros dugnas leidžiasi gilyn lėtai, turi plačią atabradą, kuri yra nepatogi navigacijai, tačiau labai tinka rekreaciniams tikslams. Toks lėkštasis (akumuliacinis) krantas būdingas pietiniam Baltijos jūros pakraščiui nuo Oderio žiočių iki Piarnu pietinėje Estijoje su nedidelėmis išimtimis Vokietijoje, kur žemas pajūris turi stačius krantus.

Baltijos jūroje vyrauja tokie krantai:

Šcherinis krantas – pietvakarių Suomija,

Klifinis (abrazinis) krantas – šiaurinė Estija, pietinė Baltijos pakrantė,

Lėkštasis (akumuliacinis) krantas – daugumoje Baltijos krantų,

Lagūninis krantas – pietvakarių Lietuva, Kaliningrado sritis, šiaurėsLenkija,

Išlygintasis krantas – šiaurės vakarų Lenkija,

Fjardinis krantas – šiaurryčių Vokietija, pietryčių Danija, vakarų Suomija.

# data[].attributes.body
Europos šiaurinėje dalyje priklauso Atlanto vandenynui.
Ribojasi su Lietuva Latvija Estija Lenkija Rusija Švedija Vokietija Danija Suomija

# data[].attributes.body
Švedija

Suomija

Rusija

Estija

Latvija

Lietuva

Lenkija

Vokietija

Danija

# data[].attributes.body
1.Valstybė
2.Geografinė padėtis
3.Reljefo ypatumai
4.Augalija ir gyvūnija
5.Klimatas