# data[].attributes.body
-Bioindikaattorina toimiminen: itämerennorpan avulla voidaan havannoida itämeren tilaa ja näin kehittää tapoja suojella merta paremmin.
-Metsästyksen kautta saadut hyödyt: rasva, nahka ja liha

# data[].attributes.body
Vedenalainen elämä:
Itämerennorpan aistit ovat sopeutuneet elämiseen veden alla. Norppa näkee veden alla paremmin kuin pinnan päällä ja se pystyy olemaan sukelluksissa jopa parikymmentä minuuttia kerrallaan.

# data[].attributes.body
Koska laji on elää samalla alueella, reviirit eivät vaikuta merkittävästi populaatioihin.

# data[].attributes.body
Tiheydestä riippumaton tekijä tarkoittaa sattumanvaraista abioottista tekijää, eli kemiallista tai fysikaalista ilmiötä. Itämerennorpan populaatioon vaikuttava tiheydestä riippumaton tekijä voisi olla vaikka lumi. Jos lumitilanne on huono, itämerennorpan lisääntyminen on haastavampaa, sillä norppa synnyttää poikasensa emon kaivamaan lumiluolaan. Kun lunta ei ole norppa jotuu synnyttämään poikasensa rannalle, jossa petojen uhka on suurempi kuin merellä.

# data[].attributes.body
Yleisesti populaation kokoon vaikuttaa yksilöiden syntyvyys, kuolleisuus ja muuttoliike populaatioden välillä. Edellämainitut tekijät ovat tiheydestä riippuvia, eli biologisia tekijötä. Nämä tekijät vaikuttavat muiden lajien tavoin myös itämerennorpan populaation kokoon.

# data[].attributes.body
Yleisten tekijöiden lisäksi itämerennorpan populaation kokoon vaikuttaa lajin vaatimukset esimerkiksi jää ja lumi. Tekijöiden takia lajin elinalue on suppea, joka rajoittaa populaation kokoa. Myös metsästys vaikuttaa populaation kokoon, vaikka sitä onkin rajoitettu.

# data[].attributes.body
Peto-saalis-suhde:
Itämerennorppa - silakka (+-)
Kilpailu:
Itämerennorppa - harmaahylje? (--)
Molemmat lajit elävät samassa ekosysteemissä ja käyttävät suurinpiirtein samoja lajeja ravintonaan.
Loisinta:
Itämerennorppa - väkäkärsämato (-+)
Pöytävierassuhde:
Itämerennorppa - jokin vesikasvi? esim. järviruoko (+0)
Vesikasvit voivat suojata itämerennorppaa saalistajilta.

# data[].attributes.body
Itämerennorppa ei ole avainlaji, koska avainlajit ovat useimmiten yleisiä lukumäärältään suuria lajeja, jotka takaavat suotuisat elinympäristöt uhanalaisimmille lajeille, kuten itämerennorpalle.

# data[].attributes.body
Avainlaji tarkoittaaa lajia, joka vaikuttaa ekosysteemiin voimakkaasti ja on näin "keskeisimmässä asemassa". Avainlajin häviäminen voi johtaa ekosysteemin romahtamiseen.

# data[].attributes.body
Itämerennorpan ekolokero on kapea, koska lajia esiintyy vain  suppealla elinalueella ja se on riippuvainen tietyistä ympäristötekijöistä, esimerkiksi murtovedestä ja jäästä.

# data[].attributes.body
Laji on endeeminen, joten se muodostaa geneettisesti erillisen populaation, joka elää samalla alueella, eli Itämerellä.

# data[].attributes.body
-Laji on seurallisempi ja rauhallisempi kuin talvella.

# data[].attributes.body
-Varautunut käyttäytyminen metsästäjien varalta.
-Aggressiivisuus muita lajin yksilöitä kohtaan.

# data[].attributes.body
Lajilla ei ole varsinaista reviirikäyttätymistä. Käyttäytymiseen vaikuttavat muut tekijät kuten vuodenaikojen vaihtelu.

# data[].attributes.body
Laji ei ole uhanalainen. Itämeren suojelukomissio on luokitellut silmälläpidettäväksi, eli populaation kokoa tulee tarkkailla, vaikka se ei täytäkkään täysin uhanalaisuuden kriteerejä.

# data[].attributes.body
-Ilmastonmuutoksen torjuminen
-Norppalaskentojen tekeminen ja niiden rahallinen tukeminen
-Vetoaminen päättäjiin: tutkimus- ja suojeluohjelman vaatiminen
-Itämerennorpan tutkimuksen tukeminen
-Yleinen itämeren suojelu

# data[].attributes.body
-Vähäsuolainen murtovesi
-Mataluus
-Suolapitoisuuden vaihtelu alueesta rippuuen

# data[].attributes.body
Toiset lajit, esimerkiksi erilaiset kalat, joita itämerennorppa käyttää ravintonaan.

# data[].attributes.body
Tärkein abioottinen tekijä on vesi. Itämerennorppa elää Itämeressä, jossa olosuhteet ovat oikeat lajin selviytymisen kannalta. Itämeri takaa norpalle yhden sen tärkeimmistä elinehdoista, eli jään, joka voisi olla lajin minimitekijä. Minimitekijä takoittaa ympäristötekijää, joka vaikuttaaa jonkin eliön menestymiseen tai esiintymiseen. Jäätä voidaan pitää itämerennorpan minimitekijänä, sillä norpan elinalueeseen kuuluu vain sellaiset merialueet, jotka jäätyvät ainakin osittain talvella.

# data[].attributes.body
Lajia voidaan käyttää bioindikaattorina, koska se on riippuvainen jäästä ja lumesta. Jään ja lumen määrän vähentyessä norpan elinalue pienenee ja sen uhanalaisuus kasvaa.

# data[].attributes.body
Laji on endeeminen, eli sitä esiintyy vain tietyllä rajatulla alueella. Norppaa esiintyy vain Itämerellä.

# data[].attributes.body
Norpat hukkuvat kalapyydyksiin. Norppien metsästys on sallittua vain Perämerellä, mutta niitä metsästetään laittomasti muilla alueilla.

# data[].attributes.body
Norpan elinympäristö, eli Itämeri saastuu laivaliikenteen ja öljypäästöjen myötä.

# data[].attributes.body
Ilmastonmuutos vaikuttaa lajin levinneisyyteen ja runsauteen.

# data[].attributes.body
Jos jäätilanne heikkenee liikaa, norpilla ei jää välttämättä tarpeeksi alueita pesimiseen, mikä johtaa lajin uhanalaistumiseen.

# data[].attributes.body
Norppa on pesinnässään riippuvainen jäästä ja lumesta. Talvien lämmetessä jäätä ja lunta ei ole enää niin laajalla alueella, mikä pakottaa norpan joko sopeutumaan eli tekemään evolutiivisia muutoksia anatomiassa ja fysiologiassa tai muuttamaan elinympäristöään.

# data[].attributes.body
Terävät kynnet:
kulkuavantojen ja hengitysaukkojen kairaaminen jäähän

# data[].attributes.body
Laji elää yksin tai pareittain.

# data[].attributes.body
On sopeutunut selviämään ankaristakin talvista.

# data[].attributes.body
Eli eliöpopulaation tai -lajin paikka ympäristössä. Kuvaa tapaa, jolla eliö hyödyntää elinympäristöään ja sopeutuu sinne.

# data[].attributes.body
Eli ilmentäjälaji, joka on herkkä jollekkin ympäristötejiälle ja pystyy siten ilmaisemaan ympäristön tilaa

# data[].attributes.body
Pohjanlahti, Saaristomeri, Riianlahti ja Suomenlahti.
Suurin osa norpista elää Perämerellä.

# data[].attributes.body
2. Asteen kuluttaja

# data[].attributes.body
Hankkii ravintonsa kaloista ja pohjaeläimistä.

# data[].attributes.body
https://wwf.fi/elainlajit/itamerennorppa/
https://fi.wikipedia.org/wiki/It%C3%A4merennorppa
https://yle.fi/aihe/artikkeli/2019/03/08/lajien-punainen-lista-katso-mitka-suomen-elaimet-ovat-vaarantuneet
https://www.sameboat.fi/wp-content/uploads/2020/05/Silakan-loismatojen-esiintyminen-is%C3%A4nt%C3%A4lajit-ja-vaikutus-Saaristomeren-elinkeinokalatalouteen.pdf
https://helcom.fi/media/red%20list%20species%20information%20sheet/HELCOM-Red-List-Phoca-hispida-botnica.pdf
https://www.ymparisto.fi/download/noname/%7B862FB644-B587-4803-9D4D-F7A95FB29EA3%7D/126859
Koralli 2

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Norppa on arktinen laji, joka tulee hyvin toimeen ankarinakin talvina, sillä se kairaa kynsillään jäähän kulkuavantoja ja hengitysaukkoja. Itämerennorppa synnyttää poikasensa ahtojääkasautumaan. Se tarvitsee jäätä selviytyäkseen. Missään päin maailmaa ei ole pysyvää norppakantaa alueella, joka ei jäädy norpan lisääntymisaikaan.

Itämerennorppa elää yksin tai pareittain avomerellä ja ulkosaaristossa. Se on arka laji, mutta vedessä ollessaan se voi uskaltautua lähellekin ihmisiä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen merialueella uiskenteleva itämerennorppa on yksi norpan alalajeista. Se tarvitsee lunta ja jäätä selviytyäkseen. Ilmastonmuutoksen torjuminen on äärimmäisen tärkeää itämerennorpan - kuten myös...

# data[].attributes.body
Toisenvarainen laji, eli ei pysty itse tuottamaan energiaansa ja joutuu hankkimaan sen toisista eliöistä.

# data[].attributes.body
-Sijoittuu Euroopan keski- ja länsiosille, Itä-Aasiaan sekä Pohjois-Amerikkaan lauhkealle vyöhykkeelle.
-Lehti- ja sekametsät, pääasiassa lehtipuita. (esim. lehmukset, lepät, pajut)

# data[].attributes.body
-Sijoittuu pohjoiselle pallonpuoliskolle lauhkealle vyöhykkeelle.
-n. 15% mantereiden pinta-alasta.
-Kuuluu viileään ilmastovyöhykkeeseen.
-Havupuuvaltainen kasvillisuus.

# data[].attributes.body
laji elää boreaalisen vyöhykkeen ja lehtimetsävyöhykkeen välissä