# data[].attributes.body
Genuint intresse för patienten och öppen syn skapar grunden för god interaktion (Anttila et al. 2017 s.50)

Öppen stämning, patientens tröstande och lugn arbetstakt stöder den ömsesidiga interaktionen mellan patient och vårdare (Koppari et al. 2018 s. 342-343). I en god vårdrelation känner patienten sig accepterad o kan fritt tala om sina problem (Partanen et al. 2015 s.164-165).

Även motivationens betydelse för kvaliteten på vårdrelationen och vårdprocessen är väsentlig. Motivation krävs både av patienten och vårdaren. (Koppari et al. 2018 s. 342-343)

# data[].attributes.body
Rusmedel som ämne är inte ett neutralt begrepp, de upplevs individuellt. En vårdare bemöter detta tema både som en individ och en yrkesutbildad person. (Behm 2015 s.157)

Patienten och vårdaren kan ha olika syn på effekterna alkoholen har, vilket lätt kan skapa utmaningar i kommunikationen eftersom patienten och vårdaren inte ser på saken från samma perspektiv (Päihdelinkki)

Enligt Havio, Inkinen och Partanen är patientens berusningstillstånd en utmaning i vårdandet, eftersom det kan vara krävande att kommunicera med en berusad person (Hiipakka 2017).

# data[].attributes.body
Som psykologen B.F. Skinner har i sin teori om instrumentell betingning konstaterat, är människan mer benägen att utföra en gärning som tidigare fått positiv förstärkning. Enligt Miller, Smith och Goldman kan detta fenomen också förklara orsaken bakom missbruk. (Rose, Walters 2012 s. 11-12) Man kunde tänka sig att detta passar ihop också i vårdandet av missbrukare. Dvs. att man med hjälp av positiv feedback, uppmuntra personen att göra bättre val då det gäller hens hälsa.

I Behms studie (2015 s. 82-83) beskrev missbrukare på akuten att god vård av en patient med missbruk består av följande element: sakligt bemötande och samtal, att vårdaren inte genast går in på själva missbruket med en kritiserande ton, att patienten informeras lugnt och diskret samt att dynamiken ändå hålls som den ska, dvs vårdaren styr situationen.

För att garantera en bra vård är det viktigt att patienten känner att vårdpersonalen strävar till att hjälpa och förstå patienten. För att patienten ska kunna få bästa möjliga vården gäller det också att  se patienten som en helhet och ta patientens livssituation i beaktande. (Partanen et al., 2015, s.164-165)

Havio, Inkinen och Partanen poängterar i sin bok "Päihdehoitotyö" att en vuxen patient alltid ska bemötas som en ansvarsfull vuxen person oavsett om hen är berusad (Hiipakka 2017).

Att hjälpa patienten själv bli medveten om de bakomliggande orsakerna till alkoholanvändningen är en central del av vårdarens uppgift. När patienten blivit medveten om varför alkoholen är en så viktig del av hens liv kan vårdaren hjälpa patienten hitta nya, mindre destruktiva metoder, för att bättre klara av vardagen. I koppling till bemötande är det alltså viktigt att uppmana patienten att reflektera över sig själv, inte diktera för patienten hur hen känner.
Det är dessutom viktigt att patienten har kunskap om alkoholens effekter och var gränsen för riskabel alkoholkonsumtion går. Vårdaren får aldrig anta att patienten vet allting väsentligt om alkohol.
(Päihdelinkki)

# data[].attributes.body
Aalto, M,. Kaarne T,. Alkoholi ja työelämä, Terveysportti Tillgängligt: https://www.terveysportti.fi/xmedia/duo/duo98006.pdf Hämntat 02.03.21

Karlsson T., Kotovirta E.,Tigerstedt C., Warpenius K., Alkoholi Suomessa Kulutus, haitat ja politiikkatoimet, 13/2013, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Tillgängligt: https://www.julkari.fi/bitstream/handle/10024/104455/URN_ISBN_978-952-245-896-4.pdf?sequence=1&isAllowed=y Hämntad 21.02.21

# data[].attributes.body
I Finland är alkoholkonsumtionen hög då man  jämför med resten av norden och världen.  Dock är ca 10% av befolkningen är helt nyktra.  (Karlsson et al. 2013 s.20)

I Finland har alkoholkonsumtionen vuxit sedan 90-talet. Detta berott på att allt flera i befolkningen har börjat dricka alkohol. Då man dricker alkohol dricker man oftare och i större mängder. (Karlsson et al. 2013 s.21)

Män dricker mera än kvinnorna, men på de tiden konsumtionen har ökat sen 90-talet har kvinnor börjat dricka mera, Av den totalkonsumtionen dricker kvinnorna 30%  (Karlsson et al. 2013 s.30)

Alkoholkonsumtionen följer med års högtiderna. Den högsta konsumtionen sker under Julen och runt midsommar. Finländarna dricker mest på veckosluten och efter klockan 17. I Finland dricker man alkohol för att det är höjer stämningen, gör en glad och skapar sociala situationer.  (Karlsson et al. 2013 s. 21)

Det är viktigt att samhället reglerar och förebygger alkoholkonsumtionen. I Finland där konsumtionen är hög skapas det problem som belastar samhället. Dessa problem kan vara olika hälsoproblem, sociala problem, ekonomiska problem, problem i arbetslivet. (Karlsson et al. 2013 s.27)

# data[].attributes.body
I Behms studie (2015 s.157) upplevde vårdarna situationerna där missbruket togs upp med patienterna som negativa, också de känslor som väcktes av situationerna ansågs i huvudsak som negativa.

Vårdarens attityd mot patienten utgör grunden för bemötandet (Partanen et al., 2015, s. 164-165). Vårdaren bär alltså största delen av ansvaret då det gäller kvaliteten på vårdrelationen och växelverkan.

Vårdarens egna persona är ett bra redskap att använda för skapande av en god vårdrelation. Med hjälp av den kan förtroende bättre uppstå. Detta kräver att skötaren har bra beteende, hygglig gestalt och empatiförmåga. (Anttila et al. 2017 s. 49-50)

För att upprätthålla en god vårdrelation ses vårdarens medvetenhet och bearbetning av sina egna känslor som betydelsefullt. Det är viktigt att vårdaren kan också analysera patienten, dvs. ha kunskapen att avläsa patientens sinnesstämning och anpassa bemötandet enligt det. I samband med detta bör vårdaren också respektera patientens vilja, för att maximera upprätthållandet av god växelverkan. (Koppari et al. 2018 s. 342-343)

Kommunicering sker inte bara i form av verbal kommunikation. Icke-verbal kommunikation, som miner och tonfall, påverkar karaktären av det som förmedlas. Alltså kan vårdarens negativa förhållningssätt komma fram även om verbala innebörden vore diskret. För en vårdare är det  således viktigt att inte styras för mycket av sina egna fördomar. (Päihdelinkki)

Tillräckligt med tid att i förväg kunna bekanta sig med patientfallet visar sig ha en positiv effekt på vården och bemötandet.
En vårdare bör komma ihåg att till och med bara en träff kan vara betydelsefull för stödjandet av patientens nyktrande och hälsosamma levnadsvanor.
(Koppari et al. 2018 s. 342-343)

Det kan kännas otrevligt för en vårdare att ta upp frågor om omåttlig alkoholanvändning. men förutsättningen för god vård är att vårdaren vågar fråga om patientens alkoholanvändning. Genom att göra frågan till en rutinfråga, behöver man inte motivera för sig själv eller någon annan varför man ställt frågan till en specifik patient. (Päihdelinkki) Detta minskar även på stigmat alkoholen har i samhället.

# data[].attributes.body
Paihdelinkki, 2021. Droglänken. [Online]
Tillgänglig: https://paihdelinkki.fi/sv/sok-hjalp-och-stod/tjanster-missbrukarvard/vad-ska-jag-gora-om-jag-har-ett-missbruksproblem
[Använd 04 03 2021].

stm, 2021. Social- och hälsovårdsministeriet. [Online]
Tillgänglig: https://stm.fi/sv/service-for-missbrukare
[Använd 06 03 2021].

Söderman, M., 2011. Yle. [Online]
Tillgänglig: https://svenska.yle.fi/a/7-418089
[Använd 05 03 2021].

Urwäder, J., 2020. Yle. [Online]
Tillgänglig: https://svenska.yle.fi/artikel/2020/09/08/varfor-dor-ett-tiotal-manniskor-arligen-i-haktet-i-finland-och-vad-kan-goras-at
[Använd 07 03 2021].

# data[].attributes.body
Det är kommunens uppgift att ansvara för service av missbrukartjänster enligt det behov som finns i enskild kommun (stm, 2021). Några av dessa tjänster är:

Öppenvård
"Servicen kan utgöra socialt stöd, avgiftning, gruppterapi, familjeterapi eller rehabilitering. Även frågor som gäller utkomst och boende utreds inom öppenvården." (stm, 2021)

Anstaltsrehabilitering
Behövs om öppenvården inte är ändamålsenlig eller tillräcklig (stm, 2021). Klienten kan bo där i ett visst antal veckor och få den hjälp hen behöver, t.ex. i form av terapi (Söderman, 2011).

Avgiftningsvård
Betyder att missbruket avbryts och att klienten får vård för abstinenssymtom och eventuella andra skador som missbruket orsakat. Vården pågår vanligen i högst 1-2 veckor. (stm, 2021)

A-kliniken = vårdenheter där personer med missbruks- och beroendeproblem och deras närstående kan vända sig till för stöd och hjälp. Det är avgiftsfritt för permanent bosatta personer i Finland och man kan gå dit direkt utan någon remiss. (Paihdelinkki, 2021)

Ungdomsstation: Avsedd för personer under 25 års ålder och deras familjemedlemmar. Oftast avgiftsfri, ingen remiss behövs. (Paihdelinkki, 2021)

Tillnyktringsstation: Erbjuder skydd och vård för den berusade personen tills hen är nykter. Diskuterar om planering av vidare vård när klienten är nykter. (Paihdelinkki, 2021).

# data[].attributes.body
Anttila, K., Kaila-Mattila, T., Kan, S., Puska, E-L., Vihunen, R., Müller, E., 2017, Hoitamalla hyvää oloa, 22 uppl., Sanoma Pro Oy, Helsingfors.

Behm, M., 2015, Ihanteet ja arki päihteiden käytön puheeksiottotilanteissa päivystysvastaanotolla : eettisten periaatteiden toteuttaminen, Itä-Suomen yliopisto, Kuopio.

Hiipakka, J., 2017, Vuorovaikutus päihderiippuvaisen kanssa – Sairaanhoitajan näkemyksiä päihderiippuvaisen hoitotyöstä Akuuttiosastolla, Seinäjoen Ammattikorkeakoulu.

Koppari, E., Koivunen, M., Mäkelä, K-L., Hakala, T., 2018, Sairaanhoitajien kokemuksia päihtyneen potilaan kohtaamisesta päivystyshoitotyössä- Osaamisen näkökulma, Tidskriften Hoitotiede, vol. 30, no. 4, s. 342-343)

Partanen, A., Holmberg, J., Inkinen, M., Kurki, M., Salo-Chydenius, S., 2015. Päihdehoitotyö. Sanoma Pro, Helsingfors

Päihdelinkki. Tillgänglig: https://paihdelinkki.fi/fi/tietopankki/tyon-tueksi/alkoholineuvonnan-opas/johdantoHämtad: 5.3.2021.

Rose, G., Walters, S., 2012, Teating Substance Abuse Theory and Technique, uppl 3, The Guilford Press, New York, s.11-12

# data[].attributes.body
Värdighet ingår i mänsklig rättigheter, lagtexter och socialasammanhangn.
Varje individ har ett värde och det  kan ei kränkas.
(Vårdvetenskapliga Begrepp i teori och praktik : Värdighet s.201-212)

# data[].attributes.body
Ämbete, kall, befattning och värde.
Ett värde varje individ har som man inte kan kränka.
(Vårdvetenskapliga Begrepp i teori och praktik : Värdighet s.201-212)

# data[].attributes.body
Noppari, E., Koivunen, M., Mäkelä, K. L., & Hakala, T. (2018). Sairaanhoitajien kokemuksia päihtyneen potilaan kohtaamisesta päivystyshoitotyössä-osaamisen näkökulma. Hoitotiede, 30(4), 334-346.

Wiklund, G, L., Bergbom, I., 2012, Vårdvetenskapliga Begrepp i teori och praktik : Värdighet, Studentlitteratur AB, Lund. kap. 13 s. 201-212.

# data[].attributes.body
I denna insändare förklarar en kvinna som kampas med alkoholberoende hur hon blev bemött på en mentalvårds- och missbrukarmottagning. Hon blev inte bemött på ett mänskligt sätt och fick inte den vård hon skulle haft behov av.
I kommentarerna kan man lägga märke till att detta inte är bara ett fall, utan att flera andra har känt att de inte blivit hjälpta då de samlat tillräckligt mod för att ta kontakt med hjälpande enheter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ihminen on kokonaisuus eikä vain asia työlistalla, joka pitää hoitaa pois alta.

Kun ensimmäisen kerran liiallinen alkoholinkäyttö esti minua menemästä töihin, päätin mennä julkisen mielenterveys- ja päihdepuolen vastaanotolle. Koronavirusaikana pitkään jatkunut ahdistus on pahentunut, mikä on saanut aukaisemaan korkin liian usein. Ja kun viime kuukausina se on auennut, se on mennyt kiinni vasta 2-3 päivän päästä, yleensä sunnuntaina. Mutta nyt kävi toisin.

Olen tissutellut enemmän ja vähemmän viisi viime vuotta. Kunnon kännäily on ajoittunut viikonloppuihin. Työni olen hoitanut hyvin ja olen pidetty työyhteisössäni. Olen korkeasti koulutettu keski-ikäinen nainen. Mietin häpeissäni, miten tähän pisteeseen on tultu, ja päätin hakea apua. Kotikaupunkini mielenterveys- ja päihdepalveluiden esittelytekstissä lukee, että sieltä saa matalalla kynnyksellä tukea ja apua: "Ensimmäisellä käyntikerralla arvioimme tilanteesi ja aloitamme hoidon suunnittelun kanssasi."

Ensin tapasin hoitajan. Hän lateli faktoja ronskisti tiskiin ja kuvaili, miten maksakirroosiin kuolee. Yritin selittää taustoistani, mutta kysymykset koskivat alkoholimääriä ja lääkitystä. Lopuksi minut puhallutettiin. Yritin sanoa, että tarvitsisin nyt enemmänkin keskusteluapua ja henkistä tukea. "Seuraava vapaa aika on kahden kuukauden päästä. Mene tuohon odottamaan lääkärin vastaanottoa, siellä otetaan labrat ja puhutaan lääkityksestä."

Lääkäri aloitti samoilla kysymyksillä kuin hoitaja. "Onko ajokortti?" "On." "Sitten käyt puhaltamassa kuusi kertaa kolmen kuukauden aikana täällä, muuten tulee ajokielto."

"Enhän minä ole humalassa ajellut. Se ei ole tässä se ongelma." Siihen lääkäri vastasi puhalluttamisen olevan käytäntö. "Käyt labroissa ja saat antabus-kuurin ja sitten kahden viikon sisällä tulet puhaltamaan ensimmäisen kerran."

Se oli siinä. Kadunko, että menin sinne? Kadun. Missä on se laadukas mielenterveys- ja päihdepalvelu, jossa ihminen kohdataan kokonaisuutena eikä ajeta kaikkia saman sapluunan läpi?

Julkisuudessa puhutaan paljon päihdeongelmaisista ja yhä enemmän juovista keski-ikäisistä naisista, tavallisista perheenäideistä, työssä käyvistä ihmisistä, jotka kamppailevat tuon saman ongelman takia. Eivät uskalla hakea apua, koska pelkäävät lastensa menettämistä, julkista häpeää ja leimautumista. En enää ihmettele sitä.

Koko järjestelmän rakenne pitäisi räjäyttää ja rakentaa uudestaan. Julkisen puolen lääkäreille pitäisi antaa lisää koulutusta erityisesti siitä, miten kohdata päihdeongelman kanssa kamppaileva ihminen. Sama koskee päihdepuolen hoitajia. Ihminen on kokonaisuus eikä vain asia työlistalla, joka pitää hoitaa pois alta.

Julkaisemme kirjoituksen poikkeuksellisesti nimimerkillä.

Lukijan mielipiteet ovat HS:n lukijoiden kirjoittamia puheenvuoroja, joita HS:n toimitus valikoi ja toimittaa. Voit jättää mielipidekirjoituksen tai tutustua kirjoitusten periaatteisiin osoitteessa www.hs.fi/kirjoitamielipidekirjoitus/.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lukijan mielipide | Tyly kohtelu päihdepoliklinikalla sai minut katumaan, että hain apua alkoholiongelmaani

# data[].attributes.attachment_link.description
Ihminen on kokonaisuus eikä vain asia työlistalla, joka pitää hoitaa pois alta. Kun ensimmäisen kerran liiallinen alkoholinkäyttö esti minua menemästä töihin, päätin mennä julkisen mielenterveys- ja päihdepuolen vastaanotolle. Koronavirusaikana pitkään jatkunut ahdistus on pahentunut, mikä on saanut aukaisemaan korkin liian usein. Ja kun viime kuukausina se on auennut, se on mennyt kiinni vasta 2-3 päivän päästä, yleensä sunnuntaina.

# data[].attributes.body
I Finland ansvarar Social- och hälsovårdsministeriet för planeringen och förebyggandet av ohälsa som följd av användning av rusmedel.

Orsaken till att Finland har en s.k. drogpolitik är för att:
- förebygga och minska skadlig konsumtion av alkohol och droger
- begränsa de negativa sociala följderna och hälsoeffekterna
- främja funktionsförmågan hos missbrukare
- öka de närståendes säkerhet

Målet med alkoholpolitiken är att förebygga de alkoholrelaterade skadeverkningarna och även att minska konsumtionen av alkohol. Det handlar även om att minska på efterfrågan, tillgången och utbud för att främja hälsan, säkerheten och välfärden. (Förebyggande av missbruk, Social- och hälsovårdsministeriet)

# data[].attributes.body
Att ta med patienten i sit vårdande, att kunna lyssna och göra beslut tillsammans med patienten ger patienten ett stor värde och bra kvalitet av vården.
(Vårdvetenskapliga Begrepp i teori och praktik : Värdighet s.201-212)

# data[].attributes.body
Genom att föra en stark alkoholpolitik styr man alkoholkonsumtionen. Regleras i ändringar i lagstiftningen och i beskattningen. De bästa sätten att kontrollera befolkningens  alkoholvanor är genom priser och beskattning. Tre centrala mål som gjorts är:

(a) Skador som orsakas av alkohol för barns och familjers välbefinnande minskas avsevärt.

(b) Risk användningen av alkohol och den resulterande skador minskas,

(c) den totala konsumtionen av alkohol minskas

(Karlsson et al. 2013 s.48-49)

# data[].attributes.body
Död pga av alkoholen är den största orsaken som dödar vuxna i arbets åldrar. Dessa kan delas upp i 3 olika grupper: Alkoholrelaterad sjukdom, alkoholförgiftning, eller våld samt olycka som skett pga alkoholanvändning. (Karlsson et al. 2013 s.30-31)

I Finland är vi dåliga på förebyggande arbete på arbetsplatsen. Alkoholmissbruk är en av de största orsakerna arbetare sjukskriver sig  Hjälp erbjuds helt för sent. Bättre samarbete mellan arbetsplatsen och Hälsovården. (Aalto & Kaarne. 2006, s.906-907)

Alkoholrelaterade kostnader för säkerhet och ordning var år 2010 368 miljoner euro. År 2010 ökade mängden kostnader i samband med alkoholanvändning totalt

till cirka 1,3 miljarder euro. (Karlsson et al. 2013 s. 39)

De största problemen alkohol belastar samhället är genom olika problem med sjukdomar, våld och olyckshändelser som sker pga av alkoholanvändning (Karlsson et al. 2013 s.)

Om man konsumerar alkohol läge och mycket ser man följande hälsoproblem: leversjukdom, pankreatit, förlust av hjärnvävnad, minnesproblem, sömnproblem, hjärtproblem och cancerformer.  (Karlsson et al. 2013 s.27)

# data[].attributes.body
Handlingsplanen som utformats för preventionen av alkohol-, tobak-, drog-, och spelberoende har koordinerats av THL, institutionen för hälsa och välfärd, hjälper till och stöder det arbete som kommunerna och regionerna bedriver till följd av lagen om organisering av det förebyggande rusmedelsarbetet 523, som trädde i kraft 1.12.2015.
Det som handlingsplanen lyfter fram är de möjligheter som finns för att driva ett omfattande, kostnadseffektivt och effektivt rusmedelsarbete i praktiken. (Förebyggande missbrukarvård, Social- och hälsovårdsministeriet)

Kommunernas förebyggande av rusmedel syns i invånarnas vardag bl.a. inom social- och hälsovårdstjänsterna, arbetsplatserna, skolor osv. Arbetet som görs ska basera sig på kunskap, utvärdering och uppföljning och vara av en god kvalitet.

Olika seminarier för professionella, uppföljningsdata, material, informationspaket och interaktiva styrningsbesök erbjuds som stöd till kommunerna. Olika regionala och nationella aktörer, Valvira, THL, arbetshälsoinstitutet och regionalförvaltningsverket är olika aktörer och föreningar som hjälper till.
Andra förebyggande metoder:

- Minskning på tillgängligheten och efterfrågan av rusmedlen.
- Mera kunskap och information om skadorna och farliga biverkningar används också för att få befolkningen mera medvetna om de negativa följderna.
- Systematisk användning av mini-interventionsmetoder.
- Olika former av tidigt stöd erbjuds till missbrukaren och hens anhöriga.
- Ett uppsökande arbete görs för att hitta eventuella personer/missbrukare som hamnat utanför servicesystemet sker i en större skala.
- Åldersgränserna på rusmedel och krav på att visa identifikations bevis. (Handlingsplanen för alkohol-, tobak-, drog-, och spelprevention, THL, 2018)

# data[].attributes.body
I en forskning som gjorts åren 2006 till 2012 kan man se att de övergripande alkoholpolitiska attityderna strängare i Finland. Flera förebyggande program för att minska alkoholkonsumtionen bland unga införts och det har ägnats mycket uppmärksamhet till åtgärder för kontrollering av alkoholkonsumtionen bland de unga.
Det handlar speciellt mycket om det att följa de lagstadgade minimiåldersgränserna för att få köpa alkohol. Under åren forskningen har gjorts har man sett att det har en viss framgång.
Det att förlädrarna köper ut till unga har minskat och de har överlag fått en strängare syn på unga som dricker alkohol. Föräldrarnas inställning har lett till en minskning med antalet unga både när det gäller avhållsamhet och drickande till berusning. (Practices in alcohol education among Finnish parents: Have there been changes between 2006 and 2012? Raitasalo, K. och
Holmila, M.)

# data[].attributes.body
Årligen dör ett tiotal personer i häktet. Varför? En orsak till det är för att det inte finns någon tillnyktringsstation polisen kan föra den berusade personen till. I tillnyktringsstationer finns vårdare som kan se efter och ta hand om den berusade personen tills hen är nykter igen och om ingen tillnyktringsstation finns tillgänglig förs de till häktet var de kan "sova ruset av sig". (Urwäder, 2020)

På grafen nedan ser vi att antalet dödsfall i häktet har minskat sedan 2000-talets början vilket är väldigt positivt. Men det finns fortfarande bättring att göra. Målet är väl ändå att ingen alkoholpåverkad ska behöva dö i häktet pga. av brist på vård?

# data[].attributes.body
De som lider av missbruksproblem kan redan ha färdigt problem socialt. Därmed som vårdare kunna bemöta patient med missbruk utan att kränka värdighet,

och det är A och O för en bra kvalitet av vård, samt för än missbrukare kunna ha lättare att ta emot hjälp.  (Noppari st al. 2018 s. 342-343)

Detta kan bero på att vårdaren är inte tillräckligt skolade om missbruk och missbrukarens problem, och då kan vårdaren lätt ha en negativbild på missbrukaren, och det påverkar lätt på kvalitén av vården för missbrukaren. (Noppari st al. 2018 s. 342-343)

# data[].attributes.body
Förebyggande av missbruk, Social- och hälsovårdsministeriet. Tillgänglig: https://stm.fi/sv/valfard/missbruk [Hämtad 9.3.2021]

Förebyggande missbrukarvård, Social- och hälsovårdsministeriet. Tillgänglig:
https://stm.fi/sv/forebyggande-missbrukarvard [Hämtad: 9.3.2021]

Handlingsplanen för alkohol-, tobak-, drog-, och spelprevention, THL, 2018. Tillgänglig: https://thl.fi/sv/web/thlfi-sv/forskning-och-expertarbete/projekt-och-program/handlingsplanen-for-alkohol-tobak-drog-och-spelprevention [Hämtad: 9.3.2021]

Raitasalo, K. och Holmila, M. Practices in alcohol education among Finnish parents: Have there been changes between 2006 and 2012?  Drugs: Education, Prevention & Policy. Oct2017, Vol. 24 Upplaga 5, s. 392-399.

# data[].attributes.body
Ofta kan man höra att det kommenteras om missbrukare att de har själv orsakat sitt beroende och att de bara borde skärpa sig.
Medierna har allt mer börjat presentera missbrukare genom ett mer mänskligt perspektiv, dvs. att missbrukare är människor bland alla andra.
Denna artikel blottlägger missbrukares och hemlösas situation och bakgrund på ett sätt som får läsaren att se dessa personer som människor som aldrig fått den hjälp de skulle ha behövt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Asunnottomuus väheni jälleen Suomessa vuonna 2020. Silti kaikki Helsingin hätämajoitukset ovat joka yö täynnä. HS seurasi Helsingin asunnottomuutta kahden illan ajan.

Vihreän yleisökäymälän oven päällä loimottaa punainen varattu-valo. On tammikuinen myöhäisilta Helsingin Alppiharjussa. Pakkasta on vain muutama aste, mutta viima puree pirullisesti kuin Helsingissä usein.

Kun oveen koputtaa, sen avaa nainen. Hän esittäytyy Jonnaksi. Jonnalla ja hänen puolisollaan Nikellä on käynnissä vakavahenkinen keskustelu yleisessä käymälässä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Asunnottomuus | Jonna ja Nikke ovat asunnottomia ja nukkuneet noin vuoden verran öitä Helsingin yleisissä käymälöissä - "Vessat ovat ainoa paikka, jossa saamme nukkua yhdessä"

# data[].attributes.attachment_link.description
Asunnottomuus väheni jälleen Suomessa vuonna 2020. Silti kaikki Helsingin hätämajoitukset ovat joka yö täynnä. HS seurasi Helsingin asunnottomuutta kahden illan ajan. Vihreän yleisökäymälän oven päällä loimottaa punainen varattu-valo. On tammikuinen myöhäisilta Helsingin Alppiharjussa. Pakkasta on vain muutama aste, mutta viima puree pirullisesti kuin Helsingissä usein. Kun oveen koputtaa, sen avaa nainen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I Finland räknar man med att cirka tio procent av de som arbetar har ett alkoholmissbruk. Det här innebär stora säkerhetsrisker och många sjukskrivningar.

På KRAN rf tror man att siffran är högre än så, och att det dessutom skett en ökning under detta år. Dessa slutsatser drar man av Alkos ökade försäljning och av att de som ringer stödtelefonen ökat markant, uppger Mette Strauss som är verksamhetsledare på KRAN rf.

Finland förlorar årligen cirka två miljoner arbetsdagar i form av sjukskrivningar på grund av alkoholmissbruk, uppger JHL, Förbundet för den offentliga sektorn och välfärdsområdena.

Utöver detta dör årligen kring tvåtusen finländare i arbetsför ålder till följd av alkoholrelaterade skador.

Enligt Institutet för hälsa och välfärd THL lider cirka 400 000 av finländarna av ett alkoholmissbruk, av dem finns ungefär 300 000 i arbetslivet.

Det innebär att cirka tio procent av de som jobbar i Finland har ett alkoholmissbruk.

Räknar man med de som befinner sig i riskzonen, så kallade storkonsumenter, är man dryga en halv miljon till antalet.

- Det här betyder att alkohol fortfarande är ett jättestort problem i det finländska arbetslivet.

Det säger Mette Strauss som är verksamhetsledare för förbundet KRAN rf, vilket är en allmännyttig social- och hälsovårdsorganisation som bland annat ger stöd till missbrukare, före detta missbrukare och närstående till missbrukare.

Stora säkerhetsrisker

Mikael Nygård, professor i socialpolitik vid Åbo Akademi, konstaterar att man alltid blir lite överraskad då man stöter på de här siffrorna.

- Man kan ju jämföra med hur många som dör i trafiken, förra året dog dryga tvåhundra personer, medan det i alkoholrelaterade skador dör ett par tusen årligen.

Nygård påpekar att detta är ett stort bakslag nationalekonomiskt då man tänker på vad man kunde producera med de arbetsdagar som går till spillo på grund av alkoholmissbruk.

Förutom höga sjukkostnader för arbetsgivaren i form av sjukfrånvaro och minskad arbetseffektivitet så innebär detta också att en enskild anställds beteende riskerar trygg praxis.

- Då vi talar om trygg praxis så finns det många yrken där ett alkoholmissbruk kan få väldigt allvarliga konsekvenser, säger Strauss.

Som exempel nämner Strauss att de tidigare i år fick vetskap om en läkare som kom påstruken till jobbet.

Det har också hänt att piloter har kommit till jobbet fast de är alkoholpåverkade.

Men alkoholmissbrukare finns inom alla yrkeskategorier, bland hög- och lågutbildade, män och kvinnor, unga och gamla.

Vissa av jobben medför enorma säkerhetsrisker om man är alkoholpåverkad medan andra inte medför lika stora risker.

Ingen märker om du är full där hemma

I och med distansarbetet har den sociala kontrollen som arbetsplatsen utgör minskat på många håll.

Hos en del av de med alkoholproblem som jobbar på distans har tyvärr därför alkoholproblemen ökat.

- Att dricka under arbetsdagen är nu möjligt i en helt annan utsträckning, eftersom ingen märker att du är full hemma då du jobbar, säger Strauss.

Strauss säger också att de kunnat se att en del av de som innan pandemin har haft en så kallad måttlig konsumtion har övergått till en riskfylld konsumtion under den här perioden.

Nygård påpekar att det ofta finns någon slags social kontroll i människors liv, som exempelvis arbetsplatsen och kollegorna eller familj och vänner.

- Det man nu misstänker och det med belägg också, är att covid-19 förvärrat situationen. Om man sitter hemma och jobbar är det betydligt lättare att vara smygfull på jobbet än om man är det på en fysisk arbetsplats.

Problem både på samhälls- och individnivå

Nygård säger att alkoholmissbruket på arbetsplatser inte bara för med sig problem som arbetsplatsolyckor, sjukskrivningar och för tidig pensionering.

Det är givetvis också en tragedi på individnivå.

- Det här drabbar ju i hög grad även anhöriga och med missbruk följer dessutom ofta andra former av sociala problem, som exempelvis våld i hemmet.

Nygård påpekar att vi kanske inte genast märker de kostnader som ett alkoholmissbruk på en arbetsplats för med sig.

- De kanske börjar dyka upp först efter fem eller tio år på arbetsplatsen.

Stödtelefonen går het

Den goda nyheten är ändå att andelen som kommer fulla på jobb har minskat rejält de senaste decennierna.

Fritidsdrickandet är dock kvar på samma nivå.

Strauss säger att de ändå uppskattar att det är långt mer än tio procent av den arbetsföra befolkningen som har ett alkoholmissbruk.

- Alkos försäljning började stiga tydligt i mars i år, alltså samtidigt som många började jobba på distans. Det har också skett en tydlig ökning av de som kontaktar vår stödtelefon.

I juli uppgav Alko att deras försäljning stigit med dryga fjorton procent jämfört med samma månad året innan.

Också Institutet för hälsa och välfärd THL varnar för det ökande drickandet under pandemin.

Stödet på arbetsplatsen

Det stora antalet alkoholmissbrukare på våra arbetsplatser visar att det finns mycket jobb kvar.

Enligt Strauss borde chefer stödas att i ett tidigare skede kunna identifiera missbruksproblem och styra den anställda till vård och behandling.
Varför är det så svårt att komma åt detta problem?
- Jag tror att det brister i det att många inte inser att alkoholism är en folksjukdom. Och eftersom det är en sjukdom måste man få behandling, säger Strauss.

Nygård är inne på samma linje.

- Det vore väldigt viktigt att man på alla arbetsplatser har arbetsskyddsrelaterade program som riktar sig till missbrukare av olika slag, för att förebygga och följa upp.

Han tycker också att upplysningskampanjer är viktiga, och ifrågasätter all den smygreklam om alkohol som vi matas med i våra dagliga flöden.

- Vi har en ambivalent inställning till alkohol i Finland, vi tycker att det är en naturlig del av våra liv och vår kultur, men å andra sidan är det ett problem som får långtgående följder.

# data[].attributes.attachment_link.title
Var tionde finländare på jobb är alkoholmissbrukare: "Med distansjobb kan du sitta hemma och vara full utan att någon märker det"

# data[].attributes.attachment_link.description
I Finland räknar man med att cirka tio procent av de som arbetar har ett alkoholmissbruk. Det här innebär stora säkerhetsrisker och många sjukskrivningar. På KRAN rf tror man att siffran är högre än så, och att det dessutom skett en ökning under detta år.

# data[].attributes.body
Ungdomar har börjat mera dricka alkoholfrit, syns fremst i Alko där alkoholfrit efterfrågas. År 2020 såldes 571 000 liter alkoholfria drycker i Alko.
Ungdomar börjat mera ifrågasätta
sig själva om sin alkohol konsumtionsvanor, att vad är det alkohol på riktigt gör till ens kropp.
Under pandemin anses det dricka mindre bland ungdomar, då man inte kan umgås i stora grupper på samma set och man vill inte dricka själv.
Samt de ungdomar som dricker vill dricka mera kvalité alkoholdrycker så som ekologiska alternativ, en den billigaste burken.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Unga personer blir allt mer medvetna om sina alkoholvanor, något som också syns hos Alko där efterfrågan på alkoholfria produkter ökat.

Sammanlagt sålde Alko 571 000 liter av alkoholfria drycker förra året. Det motsvarar ungefär ett glas per varje finländare. Alko listade i dag det kommande årets dryckestrender och bolaget tror att allt fler unga i framtiden ifrågasätter sina egna konsumtionsvanor.

Studerande Alma Lüttge är inne på samma linje. Hon har märkt att många reflekterar över sin alkoholkonsumtion.

- Människor funderar mera på sitt drickande nuförtiden. Man ställer sig frågan om man verkligen vill dricka eller om man dricker på grund av att man förväntas göra det i vissa sammanhang.

Lüttge lyfter också upp att allt fler unga även funderar på hälsoaspekterna av drickandet och hur alkoholen påverkar kroppen.

Studerande Niklas Jylhävuori säger att han och hans vänner inte slutat dricka, men bristen på sociala tillställningar har lett till att många dricker betydligt mindre.

- För mig och mina vänner hänger alkohol starkt ihop med socialt umgänge. När man inte längre kan träffas har många druckit mindre. De flesta vill inte dricka ensamma hemma.

Coronapandemin har påverkat oss - allt fler vill satsa på kvalitet

När vi tillbringar mer tid hemma är det fler än förut som vill satsa på mat och dryck. Alko tror att den här trenden håller i sig 2021.

Jylhävuori säger att han allt oftare satsar på de vinerna han köper.

- När jag köper vin försöker jag alltid ta ett av bättre kvalitet. Jag har också märkt att många vill satsa mer på den ölen de dricker. Man vill ha något som smakar bättre än den billigaste burken i närbutiken.

Även Lüttge säger att hon oftare väljer ett vin av bra kvalité och att hon funderar på hur de passar med maten hon ska laga.

Ansvarsfull och ekologisk produktion lockar

Även konsumenternas egen livsstil och diet spelar en allt större roll i konsumtionsvalen. Det här syns också hos Alko. Görra året ökade till exempel försäljningen av veganska produkter.

Allt fler är oroliga över klimatförändringen och många vill därför köpa ekologiskt producerade alkoholdrycker.

Alma Lüttge ser det här som något naturligt.

- Hållbara och ekologiska alternativ blir hela tiden mer populära när det kommer till mat och dryck. Då man ser en grön etikett på flaskan man ska köpa känns det bra.

# data[].attributes.attachment_link.title
Trenden håller i sig: Unga dricker allt mer alkoholfria drycker

# data[].attributes.attachment_link.description
Unga personer blir allt mer medvetna om sina alkoholvanor, något som också syns hos Alko där efterfrågan på alkoholfria produkter ökat. Sammanlagt sålde Alko 571 000 liter av alkoholfria drycker förra året. Det motsvarar ungefär ett glas per varje finländare.

# data[].attributes.body
Alkoholmissbruk påverkar inte endast missbrukarens liv utan alla hens närståendes liv.
I denna artikel berättar en fru och mamma hur det varit för henne att ha en man som är missbrukare. Hur hon insåg att hon blivit medberoende och hur mycket det hjälpte dem när de båda sökte om professionell hjälp. När hennes man inte längre ville ha professionell hjälp, utan ville "klara sig själv" istället, vändes situationen om och blev värre än någonsin tidigare under missbruket.
Kanske det är en vanlig sak när man söker vård att direkt man mår bättre anser man att man inte behöver vården längre utan att man klarar sig själv. Är det något vårdarna borde ändra på där? T.ex. att bättre informera patienten om hur mycket vård vanligtvis krävs i sådana fall.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi inledde en relation för 10 år sedan, då vi ännu kunde vara en glad nyfamilj.
Jag insåg snabbt att Johans alkoholkonsumtion var ganska stor, men tänkte närmast att det hängde ihop med "det är mycket på jobbet just nu". Jobbet, pengar, människorelationer, livet i allmänhet var svårt för Johan. Allt var svartvitt - han engagerade sej till 100 eller 0 procent. Det kom att gälla allt. Jobb, sprit, sport, bantning, sex, pengar, relationer. Småningom insåg jag att han aldrig kommer att fungera enligt andras behov, och jag tog ansvar för hemmet och barnen. Familjefasaden passade Johan bra. Utåt var han framgångsrik på jobbet och vi en söt och välpolerad familj. Vårt liv såg bra ut på sociala medier - det var också Johan mån om. Fem år senare (år med massor av ångest och dagboksskrivande) läste jag om medberoende på nätet, och gjorde ett banalt test på nån sida. Fullträff!! Allt stämde in på mej. Jag, som trodde att jag haft "koll". Den dagen var en vändpunkt. Efter det fanns ingen återvändo till att vänta ut varje humörsvängning och varje kris som vi alla låtsades att hängde ihop med stress på jobbet. Alkoholen styrde vårt liv, jag skötte familj och vardag, och Johan blev en världsmästare på lögner och manipulation. Jag hatade hans drickande, och det som följde. Cirkeln av uppåtgående ego och neråtgående ego. Än var jag ljuvlig och livet härligt, än behövde han mera kärlek och ömhet för att bli hel, än var jag skit som inte gav honom nåt alls. Och jag var i ständig beredskap för vilket som helst av dessa draman. Att lämna läxor, disk och vardagssysslor för att Johan behövde kärlek, diskussion, gräl - vad som helst. Vilken tid på dygnet som helst. Att jag inte "räckte" till för Johans bottenlösa behov ledde till hans otrohet - men han viftade gång på annan bort detta. Det vill säga: jag ska inte fråga och snoka, jag skall sluta "läsa böcker"och tro mej veta nåt. Åren 2012-13 var ett helvete (sprit, otrohet, lögner, drama) och 2014 var Johan på en vårdanstalt för att sluta dricka. Jag var så jävla arg på alkoholen som förstört så mycket av oss alla, men jag tänkte att vårdplatsen är en vändpunkt. Och jo, vi fick några nyktra år och jag fick en anhörigkurs (tack för den, utan den skulle jag ha gått ännu mera sönder). Men Johan ville inte fortsätta i Anonyma alkoholister eller gå på uppföljning till vårdanstalten. Han ville klara sig på egen hand. Hotet om skiljsmässa var överhängande 24/7. Här ändrar storyn. Johan hade tidigare ätit en del psykofarmaka, men nu börjar han regelrätt kompensera alkoholen med tabletter. Inte som på film med näven full och vodka på, utan nån tablett morgon och kväll som gjorde honom onåbar och sluddrig. Han sade att han slutat dricka, men tomma spritflaskor fanns ändå överallt. I vedlidret, i papplådor i förråden, i bilens baklucka, under madrassen. Blandmissbruket var hos oss för att stanna. Vi hade inte levt som man och kvinna på flera år, och våra sovrum var skilda. Johan önskade sova med mej så att jag kunde smeka honom när han var så ynklig. Men jag klarade inte av annat än att överleva och hålla ihop familjen för barnens skull. Johans lukt och ljud var för mej det äckligaste som fanns. Han sov i nedre våningen och vi andra i den övre. Jag minns att jag lyssnade efter hans fyllesnarkningar när jag gick ner till köket. Ibland var det tyst. Jag kommer ihåg att jag tänkte "ok, han är säkert död. Men då är det är inte längre bråttom, jag kan dricka mitt morgonkaffe innan jag åtgärdar saken". Den tanken är så beskrivande för mig. Genomtrött, nattsvart läge, rationell och en "fixare". Johans blandmissbruk ledde under åren till sen sorgligaste saken av alla, det vill säga en total förändring av hjärnan och hans kapacitet. Det fanns noll chanser till kommunikation. Och vi provade allt från terapeuter till "tumistid". Men det gick inte att nå hans tankar. Sista gången "tumistid" var det äckligaste jag upplevt. Jag behövde tydligen den för att ta det sista beslutet. Johan ville mysa, och han var igen "lite trött- mycket på jobbet". Minttuflaskan och psykofarmakan i innerfickan på den fina kavajen. Parfym till 1000. Nyklippt hår och halspastiller. Men - en stank. Sprit, söndriga tänder, avföring i jeansen, sunkig svett.
Han sov på hotellrummet och jag gick på restaurang för att äta.
Grät mig genom 2 rätter ensam, och visste att jag måste samla kraft att genomföra separationen.
För det fanns ju ingen Johan mera. Han försvann som människa för länge sen. Alla diskussioner jag tog om "läget" slutade i hans ständig försvar "Anna, det är du som är dum i huvvet. Du måste sluta kolla och söka hjälp".
Förra sommaren fick jag ut Johan ur huset. Han var via avvänjningsstationen i 7 dagar, men han insåg ändå inte att han behöver kontinuerlig hjälp. Johan godkände aldrig separationen, och han har gjort allt som är möjligt för att jävlas. Jag är nu den dumma, som tog allt av honom. Vi kommer aldrig att ses, eller vara i kontakt. Hans är i perioden av grandiost ego - och ser sej som en "vinnare" trots att han mist familj, jobb och vänner. Det som gör mest ont idag är hur illa alla farit, familjen (också tidigare familj), släkten, barnen, kolleger, vänner. Att en människas missbruk påverkar så många människor och man inget kan göra får mej rasande. Att mötas av "men Johan är inte redo/ han måste vilja förändras själv" är som ett hån.
Parallellt med att barn, familj, kolleger går sönder och själva tappar livstråden, går i terapi, blir fysiskt och psykisk sjuka på grund av medberoende till Johans missbruk. Men "Johan vill inte". Vi anhöriga vill heller inte! Faktiskt inte! I vårt fall hade jag önskat att Finland haft tvångsvård.
Mest tacksam är jag för att jag lever i Finland. Jag kan faktiskt välja att avsluta ett destruktivt förhållande. Och jag hoppas att alla andra också hittar kraft att göra lika. Jag vägrar att sluta leva eller sluta drömma trots att jag levt i en mardröm. Att ta till sig lärdom och växa själv är långsamt och inte alltid lätt. Men jag vill inte förbli bitter och arg. Nån klok sa nån gång att den ultimata förlåtelsen är att se på den som orsakat smärta till dej och säga "tack för allt du lärt mig". Jag är inte alls ännu där.

# data[].attributes.attachment_link.title
#31 "Det som gör mest ont idag är hur illa alla farit"

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi inledde en relation för 10 år sedan, då vi ännu kunde vara en glad nyfamilj. Jag insåg snabbt att Johans alkoholkonsumtion var ganska stor, men tänkte närmast att det hängde ihop med "det är mycket på jobbet just nu". Jobbet, pengar, människorelationer, livet i allmänhet var svårt för Johan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Finländarnas alkoholkonsumtion sjönk med 3,9 procent i fjol jämfört med år 2018, rapporterar Institutet för hälsa och välfärd, THL. År 2019 konsumerade finländare i snitt tio liter hundraprocentig alkohol per person.

Den totala alkoholkonsumtionen har sjunkit i Finland sedan år 2007.

Den officiella statistiken visar att konsumtionen skulle ha varit 8,2 liter per person, men där ingår inte exempelvis alkoholen som finländarna hämtar från utlandet.

Enligt THL var den största orsaken till att konsumtionen sjönk den minskade privatimporten av starksprit. Trots att både Estland och Lettland sänkte alkoholskatten och försäljningen i slutet av året steg, var minskningen i starksprit så markant att det inverkade betydligt på den totala mängden alkohol.

Även om alkoholkonsumtionen har minskat så gäller inte samma trend för hälsoproblem förknippade med alkohol. Antalet dödsfall relaterade till alkohol ökade första gången på länge år 2018.

Mellanölen fortsättningsvis populärast

Konsumtionen av starköl (över 4,7%), stark alkoläsk och -cider fortsatte öka i fjol.

Däremot fortsatte konsumtionen av mellanöl att sjunka också under fjolåret. Det är ändå mellanölen som finländarna konsumerar mest av alla dryckeskategorier.

Försäljningen av alkohol sjönk i så gott som hela Finland år 2019. Endast i Norra Savolax och Norra Karelen ökade försäljningen.

Coronaläget ökar försäljningen

Under den pågående coronakrisen har finländarna köpt mera alkohol än normalt.

Enligt S-gruppen har försäljningen av alkoholdrycker i mataffärerna stigit under krisens gång.

Under de senaste veckorna har försäljningen av öl och alkoläsk i hela landet varit ungefär tio procent högre än normalt.

Också Alkos kunder har spenderat mera än normalt. Mängden kunder i Alko har ändå hållits på en normal nivå.
Källor: THL, STT.

# data[].attributes.attachment_link.title
Alkoholkonsumtionen fortsatte sjunka i fjol - mellanölen fortsättningsvis populärast

# data[].attributes.attachment_link.description
Finländarnas alkoholkonsumtion sjönk med 3,9 procent i fjol jämfört med år 2018, rapporterar Institutet för hälsa och välfärd, THL. År 2019 konsumerade finländare i snitt tio liter hundraprocentig alkohol per person. Den totala alkoholkonsumtionen har sjunkit i Finland sedan år 2007.

# data[].attributes.body
Patienten med ett långt gånget missbruk inser inte alltid hur allvarligt hens missbruk är, och som vårdare försöka diskutera med patienten så att hen inser alvaret själv, utan att döma eller ha en negativ ton. Som vårdare kunna vara i denna situation stöttande och motiverande med att minska på missbruket utan att låta kränkande. Som vårdare kunna lyssna och respektera patientens åsikter. (Noppari st al. 2018 s. 342-343)
Aggressiva eller ilskna patienter kan också förekomma framförallt hos missbrukaren, och som vårdare skall man försöka agera lugnt och ha bra med tålmodigt.
(Noppari et al. 2018 s. 342-343)

# data[].attributes.body
Att vara vårdare är ett viktigt och ibland mycket tungt yrke.
Som vårdare kunna komma ihåg sit ägna värde i sit viktiga jobb.

# data[].attributes.body
I denna artikel från 2015 tas det upp om hur vi påverkas av, privata och offentliga, bilder på alkohol på sociala medier. Det menas att när man postar ett inlägg på sociala medier av alkohol så normaliseras drickandet. Man blir påverkad av det och blir mera lockade att själva följa “livsstilen”. Det påverkar speciellt mycket ifall personen som lägger ut bilden är en nära vän eller bekant, men ofta förskönar bilderna verkligheten. Det menas även att alkohol i sociala medier påverkar alla åldersgrupper men på olika sätt, men överlag leder detta till en ökning av konsumtionen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En snygg Instagrambild på ett glas rosévin i motljus. En iskall öl i skuggan av ett träd på Facebook. Privata sommarbilder på alkohol och den avkopplande semesterkänsla som de är tänkta att förmedla läggs allt oftare ut på sociala medier.

- Det här påverkar naturligtvis vår syn på alkohol och bidrar till en normalisering av drickande som ett självklart sätt att ha mysigt och slappna av. Det man ser på sociala medier har en stor påverkan på oss och är identitetsskapande. Sociala medier fungerar som förstärkare av värden, säger Magnus Jägerskog, vd på IQ, ett dotterbolag till Systembolaget, vars uppgift är att lyfta fram alkoholens risker.

Han menar att de privata bilderna med alkohol på ett sätt nästan påverkar oss mer än renodlad alkoholreklam - som ju också syns allt oftare på sociala medier. Forskning visar att framför allt unga som exponeras för alkoholreklam dricker mer. Därför är det rimligt att anta att även privata bilder på alkohol i sociala medier på sikt bidrar till en ökad alkoholkonsumtion.

- Förmedlandet av en livsstil blir mer trovärdigt när avsändaren är en kompis. Och det är främst en skön livsstil där alkohol ingår som dessa bilder förmedlar, snarare än reklam för en viss produkt. Det är ju sällan en privat bild specificerar vilket vin som är i glaset, säger Magnus Jägerskog och tillägger att det inte är så konstigt att bilder på alkohol ökar under sommaren, eftersom det dricks mer då.

Alkohol är förvisso identitetsskapande för många unga. Men det gäller även äldre personer. Det här borde vi prata mera om, anser Magnus Jägerskog.

- Alkohol på sociala medier påverkar bredare åldersgrupper. Bland äldre är det kanske inte i första hand festandet som är fokus, utan mer vinkunnigheten, som blir en statusmarkkör. Det är status att kunna välja rätt vin till rätt mat och här handlar det mer om findrickande. Men likväl bidrar också dessa bilder till en normaliseringsprocess, säger Magnus Jägerskog.

Missa inget från Accent! Prenumerera på vårt nyhetsbrev helt utan kostnad.

Stöd kampen för frihet och demokrati i Myanmar

När demonstranternas krav på frihet och demokrati möts med våld startar IOGT-NTO-rörelsen en insamling för att hjälpa till. Swisha din gåva till 90 05 190!

Läs mer!

# data[].attributes.attachment_link.title
Alkohol på sociala medier bidrar till normalisering av drickande - Accent

# data[].attributes.attachment_link.description
En snygg Instagrambild på ett glas rosévin i motljus. En iskall öl i skuggan av ett träd på Facebook. Privata sommarbilder på alkohol och den avkopplande semesterkänsla som de är tänkta att förmedla läggs allt oftare ut på sociala medier.