# data[].attributes.body
Karakterizira ih vječni led i vrlo niske temperature
-ŽIVOTINJE:
U arktičkim morima: kitovi narvali i beluge
Na arktičkom kopnu: polarni medvjed, morž, polarne lisice
Južno od ekvatora: pingvini

# data[].attributes.body
Na ovom je području pronađeno samo oko 1700 vrsta biljaka i oko 48 vrsta kopnenih sisavaca.
BILJKE:
Na liticama ovih neplodnih krajolika ponekad možete pronaći: mahovine, lišajeve i vrijes.
ŽIVOTINJE:
Glavnu životinjsku populaciju  čine: sobovi, polarni medvjedi, arktičke lisice, bijeli zečevi, polarne sove, lemingi i mošusni volovi.

# data[].attributes.body
Karakteristika Alpske tundre je to što nema drveća, godišnje temperature su zabilježene kao vrlo niske, a većina životinja migrira u ta područja samo tijekom produktivnih ljetnih razdoblja. Područja alpske tundre nalaze se na bilo kojoj geografskoj širini na velikom nadmorskom području, uključujući neke eko regije s planinskim travnjacima i grmljem. nema zajedničkih i specifičnih životinja koje su povezane s alpskim biomom. Ipak, postoji nekoliko životinja koje preferiraju život u ovim regijama, poput ptica koje migriraju iz različitih regija, beskralježnjaka i sisavaca.

# data[].attributes.body
Tajge su ekosustavi niskih temperatura i kratkih ljeta, a nalaze se na sjevernim dijelovima Euroazije i Sjeverne Amerike. Nemaju izrazito bogatu floru, no njihove šume čine: bor, smreka, jela, ariš, čuga (u Kanadi) te mahovine i lišajevi uz poneke zeljaste i grmolike cvjetnjače. Faunu čine neke životinje koje žive i u umjerenom pojasu a to su: losovi, vukovi, medvjedi, sibirski tigrovi, gorske kune, jeleni, gavrani, surovi orlovi i šumske žabe. Prilagodbe životinja na život u tajgi su: masno tkivo, gusto krzno i perje te posebne prilagodbe na zimski san (uz to i traženje skrovišta).

# data[].attributes.body
Zivotna zajednica i biotop obilježen travama u kom skoro pa nema drveća. Djelomično je nastao čovjekovim utjecajem i na njemu žive i biljne i životinjske vrste. Biljke kontinentalnih krajeva proizvode kisik bitan za disanje i omogucavaju razvoj nas i raznih životinja, neke od tih biljaka su djetelina, kadulja, maslačak i ivančica.. Na travnjacima najviše obitavaju kukci. Nažalost mnoge biljne vrste stradavaju radi naše nemarnosti i to se nažalost sve više i više dogada.

# data[].attributes.body
Uglavnom su to travnjaci kontinentalnih područja Eurazije, koji su nastali i održavaju se kao klimazonalni tip vegetacije u uvjetima stepske klime.  Za stepske prostore karakteristično je nepostojanje šume, ravni ili brežuljkasti reljef i gusti biljni pokrov pretežno od trava. Šuma u stepskim prostorima nalazi se gotovo isključivo na prostorima uz jezera i rijeke.
Životinjske vrste tipične za stepu su - konj, ovca, koza, jak, bizon, ljama i druge.

Stepe su često poljoprivredno iskorištene. Stoga je ovdje mnogo oranica i pašnjaka.

# data[].attributes.body
Savane su travnjaci tropskog i suptropskog  podneblja s rijetkim šumarcima stabala i grmlja koji se prostiru između tropskih kišnih šuma i pustinjskih područja
ŽIVOTINJE:
Faunu savane čine razne vrste životinja, kao što su sisavci, ptice, gmazovi, ribe i kukci. Među kojima najviše možemo pronaći antilope, lavovi, zebre, žirafe, i mnoge druge.
BILJKE:
Savana se pojavljuje u područjima između šumskih i travnatih regija. Klima varira, sa prosječnom temperaturom od 27°C, a najviše 30°C u travnju i listopadu; godišnja količina oborina je između 300 i 1500 milimetara. U floru spadaju: Akacije (drvo ), Baobab (drvo), trave i nisko grmlje

# data[].attributes.body
Vegetacijski oblik koji se kreće samo u tropskim klimatskim pojasevima. Za ove je šume karakteristično da imaju gusto i visoko raslinje s bogatstvom flora i fauna. Tropske šume rasprostiru se područjima Južne i Sjeverne Amerike, Afrike i Južne Azije kao i Australije, s obje strane ekvatora. Čovjek svakodnevno uništava tropske kišne šume sječom šuma i masovnim krčenjem radi stvaranja poljoprivrednih područja i pašnjaka.

# data[].attributes.body
Nekoliko metara visoka vazdazelena sredozemna šikara,nastala degradacijom prirodnih vazdazelenih šuma,najčešće čovjekovim utjecajem.
Teško prohodna ili potpuno neprohodna jer je građena dijelom od bodljikava grmlja,često gusto isprepletena povijušama.
BILJKE:
Češvina,lemprika,trišljika,planika,tršlja,širokolisna zelenika,vazdazelena ruža,primorska šparoga,primorska ciklama,dvoklasasti šaš,primorska ciklama

# data[].attributes.body
Pašnjak je površina zemljišta koja se koristi za prehranu i uzgoj stoke, najčešće ispašom.
Pašnjacima u užem smislu su priloženi trakt poljoprivrednog zemljišta, uzgoj domaće stoka, kao što su konji, goveda, ovce ili svinja. Vegetacija pašnjaka, sastoji se uglavnom od trava, uz učešće mahunarki i drugih zeljastih biljaka.
Postoje planinski i nizinski pašnjaci.

# data[].attributes.body
U  mediteranskom  dijelu  Hrvatske  najčešći  su  suhi  travnjaci  i  kamenjarski  pašnjaci nastali degradacijom vazdazelenih crnikovih i listopadnih šuma bijelog graba i hrasta medunca.Vlažni travnjaci koji  se  koriste  kao  livade  košanice  razvijeni  su  na  poplavnim  krškim  poljima  i  u  dolinama krških rijeka. Zbog   otplavljivanja   tla,   djelovanja   vjetra,   ljetne   suše   i   požara   mnogi   primorski travnjaci su vrlo oskudno obrasli, pa izgledaju poput kamenih pustinja . Između  je  sušno  ljetno  razdoblje  u  kojem  dolazi do potpunog prekida vegetacije. Na većim nadmorskim visinama, u zono crnog graba razvija se poseban tip kamenjarskih travnjaka izuzetno bogatih biljnim vrstama od kojih su mnoge i endemične.
Pčele  porodica su kukaca iz reda opnokrilaca .Pčele žive u organiziranim zajednicama, pčelinjacima, unutar kojih grade pčelinje saće. Pčelinjak ima jednu maticu, jedinu plodnu ženku o kojoj skrbe radilice. Radilice brinu i o leglu, donose hranu i grade sače. Muške jedinke su trutovi kojima je jedini zadatak da oplode maticu, a nakon parenja ili na kraju sezone ugibaju.

# data[].attributes.body
Livada je područje bogato prekriveno biljem i cvijećem. No, ovo nije nipošto, livada je također insekt oprašivanje biljaka, i pastiri s stadima domaćih životinja ispašu ovdje, i glodavaca, te drugih stalnih ili privremenih stanovnika zelenih površina. S obzirom na nadmorsku visinu razlikuju se nizinske, brdske i planinske, s obzirom na vodni režim suhe, vlažne i močvarne, prema reakciji tla bazične, neutralne i kisele livade.  Sve one čine zasebne skupine životnih zajednica (biocenoze) velike biološke raznolikosti. Glavne i stalne životinje koje žive na livadama smatraju se krticama i miševima raznih pasmina. Glodavci žive u podzemnim jazbinama, ali većinu vremena godišnje provode na površini, čuvajući hranu za zimu. Osim njih, livade su odabrali insekti. Osim poznatih, tu su i nenametljivi stanovnici, kao što su, na primjer, sivi skakavac, kukuruz, kopač grobnih grobova, zemljana buva, mahaon, livadski moljac i mnogi drugi.

# data[].attributes.body
Pustinje su stjenovite, prekrivene pijeskom ili ledom, vruće ili hladne, pustinje su područja izrazito suhe klime, gdje tijekom čitave godine padne manje od 25 cm padalina po kvadratnom metru. Uobičajeno je za pustinje reći da su negostoljubivi okoliši u kojima se malobrojne biljke, životinje i ljudi bore za preživljavanje u izuzetno teškim uvjetima. osnovno je obilježje pustinja suha ili aridna klima.
Sahara
Životinjski svijet:

Crno ranjeni škorpion (Androctonus crassicauda

Ptice poput orla sove, pustinjskog gara i sokola,

leopard,

Reptili, vodozemci i insekti

Sisavci – gazelle,antilope, deve, pustinjska lisica

# data[].attributes.body
Nalaze se pretežno na sjevernoj Zemljinoj polutki s izmjenama godišnjih doba. Karakteristično i dominantno širokolisno drveće ovog bioma su hrastovi, bukve, javori i breze. Izraz "mješovite šume" se odnosi na šume u kojima ima i listopadnog i zimzelenog.  Temperatura i vlaga su umjerene. Zauzimaju 37 posto prostora u Hrvatskoj. Najčešće životinje u ovim šumama su glodavci (vjeverice) i krupnije životinje kao što su lisice i jeleni.

# data[].attributes.body
Tropske kišne šume zauzimaju prostor oko ekvatora. Temperature su visoke tijekom cijele godine, veliki broj padalina česta su pojava. Najveće bioraznolikosti pronaći ćemo na porječju rijeke Amazone.
U takvim dijelovima  Amazone drveće je vrlo gusto te dopire jako malo svjetlosti.
ŽIVOTINJE:
jaguari, velike zmije (anakonde),kajmani, otrovne žabe, pume, tapiri...

# data[].attributes.attachment_link.title
7 nevjerojatnih činjenica o najmoćnijoj rijeci svijeta koja nema nijedan most

# data[].attributes.body
Mokre monsunke šume najčešće su u tropima. Najčešće se nalaze na nadmorskoj visini od 850 metara nadmorske visine. Stabla ovdje dosežu visinu od dvadeset metara, lišće na krunama su male. Orhideje rastu u zoni monsuna. Pronađeni su u brazilskim obalnim planinskim područjima, Himalaji, Maleziji, Meksiku, Indokini.
Monsunske šume na Dalekom Istoku su poznate po svojoj raznolikosti biljaka i životinja. Toplo i mokro ljeto, obilje biljnih sirovina stvara povoljne uvjete za stanovanje kukaca, ptica, sisavaca. Ovdje su stabla crnogorice i širokog stabla. Među stanovnicima šuma vidljive su zmije, vjeverice, čipke, lješnjake, kao i životinje rijetke za klimatsku zonu Rusije. Karakteristični stanovnici monsuna močvarna šume - Sibirski tigar, Far Eastern mačka, vuk, rakunski pas.  Neke vrste su pod zaštitom.

# data[].attributes.body
Pampasi su ravne plodne ravnice na prostorima: Sjeverne i Južne Amerike, Afrike i Euro-Azije.
Životinje : Pampaški jelen, Pampaška lisica, Rhea i Južnjački vrištač.
U ovim biomima se često događaju šumski požari koje mogu preživjeti samo male biljke, dok su drveća rijetka.
Klima na ovim područjima je uglavnom umjerena klima, no zna se naginjati prema tropskoj klimi.

# data[].attributes.body
Obilježja podzemnih staništa su nedostatak svjetla, relativno mala količina hrane koja u potpunosti dolazi iz nadzemnih staništa, relativna vlažnost zraka je vrlo visoka i stabilna, relativno stabilna temperatura zraka, relativno niska i stabilna temperatura vode.

ŽIVOTINJE: šišmiši, kukci skokuni, jednakonožni rakovi, stonoge, čovječje ribice,…

Zbog nedostatka svjetla nema biljaka ni algi.