# data[].attributes.body
Karakteristik af samfundet i 1870'erne

Store sociale skel i samfundet, hvor der var en stor underklasse.

Underklassen var kendetegnet ved stor fattigdom og at de var ufaglærte, da uddannelse var forbeholdt den rigere klasse. Industribaroner, professorer på universiteterne, købmand osv. udgjorde overklassen.

Der var ringe chancer for social mobilitet, var man født fattig forblev man fattig.

Få til ingen rettigheder for arbejderklassen, ift. bl.a. arbejdstider, løn, ferie.

Dårlige levevilkår; dårlige boliger, dårlig ernæring, høj børnedødelighed.

Ligheds- og solidaritetsprincippet:

Lighedsprincippet betyder at alle i samfundet er lige og har adgang til de samme gode. Alle i samfundet er lige, og har derfor lige muligheder. Alle i samfundet har adgang til gratis uddannelse, gratis lægehjælp mm.

Solidaritetsprincippet handler om at de som ikke kan selv, får hjælp fra samfundet. Her kommer udtrykket ”de bredeste skuldre skal bære de største byrder ” ind. Hvis man er fattig, syg eller arbejdsløs får man derfor økonomisk hjælp fra samfundet.

# data[].attributes.body
Det primære erhverv (landbruget) blev mekaniseret og erstattede alm. håndkraft. Dette medførte at der var brug for færre hænder i landbruget og en push-effekt til byen blev skabt.

Industrialiseringen har givet et krav om bedre uddannelse, hvilket har tilskyndet et mere positivistisk verdensbillede frem.

Med denne nye tilgangsform, blev samfundet mere sekulariseret, og kirkens verdensbillede blev marginaliseret.

# data[].attributes.body
- Stort socialt og økonomisk skel i samfundet
- Der sker både politisk og materiel udvikling.
- Kvinders ændrede position i samfundet. Fra husmødre til arbejderkvinder
- Industrialiseringne medfører stor udvikling - folk flytter til byer, materielle ting i hjemmet osv.
- Den lavere klasse i samfundet får større betydning og magt gennem fagforeninger og nye politiske partier

# data[].attributes.body
- tilflytning til byerne (urbanisering)
- mere ligestilling i forbindelse med stemmerettigheder
-

# data[].attributes.body
- Urbanisering:
Flytter til byen for bedre levevilkår, men møder noget andet.
- Sætte spørgsmålstegn ved religion, kirke og tro
- Naturvidenskaben udvikler sig
- Man gør sig nye opdagelser indenfor maskiner (effektivisering)
- Georg Brandes og hans skepsis
- Politiske brydninger
- Større forskel på indkomster og levevilkår
- Flere bliver uddannet
- Darwin

# data[].attributes.body
- Stor arbejderklasse
- Sekulær opfattelse
(fra religiøs forståelse til menneskets rationalitet)
- Dårlige arbejdsforhold
- Starten på fagforeninger
- Dårlige levevilkår
- Effektivisering af produktion - overgang til maskiner
- Naturalisme

# data[].attributes.body
Flere i uddannelse - derfor mere kloghed --> Reflektion og tage stilling til dillemmaer i samfundet
Bedre levestandard
Effektiviseret produktion, lav ledighed og urbanisering

# data[].attributes.body
Før Industrialiseringen:

- landbrug fokus

- råvarer, fra landmænd

- færdigvarer, købstadskøbmænd

- Fagforeninger + Solidaritet blandt arbejdere.
- Folk flyttede til storbyerne (Urbanisering)
- Rationalitet i fokus
- Øget individualisering (traditionelle --> moderne samfund)

- Kirkens rolle faldt markant - i og med der var øget rationalitet samt individualisering.

# data[].attributes.body
Industrialiseringen: effektivisering og mekanisering. Folk migrerede til byerne. Urbanisering.
Dårlige arbejdsvilkår - fagforeninger
Socialdemokratiet og Venstre
Kvinder fik stemmeret i 1915
Det var ikke anerkendt at modtage offentlige ydelser i begyndelsen
Solidaritets princippet
Stort skel i de sociale klasser
Religion mister betydning

# data[].attributes.body
Danmark oplevede industrialisering og urbanisering.
Danmark gik fra at være et samfund præget af landbrug og gik over til at være mere præget af industri.
Politisk udvikling, fagbevægelser blev dannet, fagforeninger blev styrket.
Der skete en adskillelse mellem kirke og stat.

# data[].attributes.body
- Der var stor forskel på fattige og rige i samfundet.
- Der var ringe arbejdsforhold
- Ikke alle havde rettigheder - de syv f'er havde ikke stemmeret (fruentimmere, folkehold (ansat i underordnede stillinger på en gård, et gods el.lign), fattige, fallenter (fallit), fjolser, forbrydere og fremmede)
- Kvinder var meget undertrykte set med nutidens øjne
- Børn skulle også arbejde for at hjælpe familiens økonomi.
-Hvis man først har modtaget fattighjælp var det svært at "komme tilbage" igen - nærmest umuligt, man mistede sine rettigheder.
- Der var stor dødelighed blandt andet på grundet af dårlig hygiejne, sygdomme/manglende lægelig kendskab, dårlig kost, hårdt arbejde = gennemsnits levealderen var lav.