# data[].attributes.body
מצאו חן בעיני שני רעיונות-
רעיון ראשון- ההבחנה של עמוס עוז בקשר לכותרת, לעורר לחשיבה ולמפתח להבנת הסיפור.
רעיון שני- תעודת הזהות. כלי נהדר לעמוד על מאפייני הדמות. מאמצת את הרעיון.

# data[].attributes.body
אהבתי את הקריאה הצמודה והמדוייקת של לאה גולדברג. הפתיחה ההומוריסטית מעט- על אדם שמחכה למות אנשים, ומתרגז מכך שהם מתים מעט מדי ולאט מדי. וכגם ההמשך - היחס שנותן ברונזה לאשתו הוא כאל שאר החפצים שבבית, ובכלל - כל ההסתכלות שלו היא רק על רווח מול הפסד. עצוב שיש אנשים כאלו. וכאן התלמידים כבר מתחילים לחשוב - האם הם מכירים מישהו כזה, שכ"כ רואה את כל העולם רק דרך משקפיים של רווח מול הפסד.

# data[].attributes.headline
תודה על יחידה מערך שיעור רווי רעיונות חדשים. הסרטון על בחירת טקסט שיש לי כמורה חיבור אלי, וודאי ישנה את מהלך ההוראה.. מצאו חן בעייני הציטוטים של אנטון צ'כוב ועליו, שאפשרו לי להכיר טוב יותר את הסופר. גם תעודת הזהות יכולה לסייע לתלמידים "לעשות סדר" ולהכיר את דמותו. הערך החשוב שבעייני מערך השיעור היטיב לעסוק בו הוא - ההחמצה. תלמידות בכיתה יב, לקראת סוף התיכון יכולות לחשוב על דרכן בביה"ס ולשנות עדיין את המסלול לטובה. תמיד יש זמן לתקן והרי גם ברונזה נהיה בסוף יעקב ששב לעצמו.

# data[].attributes.subject
תודה על יחידה מערך שיעור רווי רעיונות חדשים. הסרטון על בחירת טקסט שיש לי כמורה חיבור אלי, וודאי ישנה את מהלך ההוראה.. מצאו חן בעייני הציטוטים של אנטון צ'כוב ועליו, שאפשרו לי להכיר טוב יותר את הסופר. גם תעודת הזהות יכולה לסייע לתלמידים "לעשות סדר" ולהכיר את דמותו. הערך החשוב שבעייני מערך השיעור היטיב לעסוק בו הוא - ההחמצה. תלמידות בכיתה יב, לקראת סוף התיכון יכולות לחשוב על דרכן בביה"ס ולשנות עדיין את המסלול לטובה. תמיד יש זמן לתקן והרי גם ברונזה נהיה בסוף יעקב ששב לעצמו.

# data[].attributes.body
תודה רבה על המערך, כבר השתמשתי בו בעבר ואני מאוד מחוברת אליו.
הנושא אליו הכי התחברתי הוא שאלת התלמידים "מהי החמצה בעיינך?" והצפייה בסרטון. חלק זה של השיעור א. מגדיר את נושא ( או אחד מהנושאים הגדולים של היצירה)
ב. מחבר את התלמידים לנושא, בכך שהתלמידים מביאים את עולמם
ג. הסרטון מחבר בדרך אטרקטיבית את התלמידים לנושא ולדיון.

גם במאמרו של עמוס עוז

# data[].attributes.body
התחברתי לרעיון שאילת הציגה בסרטון לגבי החיבור של המורה. אני התחלתי ללמד את כינורו של רוטשילד והשתדלתי מאוד למצוא חיבור אצלי לסיפור הזה כדי להיות חדורת מוטיבציה גבוהה יותר בהוראה שלו. בנוסף, מצא חן בעיני הפתיחה דרך העיסוק בנושא ההחמצה. לפני קריאת הסיפור ביקשתי מהתלמידות שלי להעלות חוויות מצבים בהן הן חשו החמצה. הדיון היה מעניין מאוד ואיפשר חיבור ליצירה.

# data[].attributes.body
מצאה חן בעיני ההצעה השניה לפתיחת הסיפור. מעוררת סקרנות, ונותנת לתלמיד להרכיב "משקפי בילוש" לאורך קריאת הסיפור- האפ ההשערות ששעירנו יתבררו כנכונות/ מה עוד נגלה..

# data[].attributes.body
תודה על המערך המפורט שעושה סדר.
בעיני מצא חן הניסוח של עמוס עוז בדבר 4 ההטעיות שישנן בכותרת הסיפור.
כאשר לימדתי את הסיפור בשיעור, ואחרי שהתלמידים קראו את הסיפור והכירו את העלילה -  נתתי להם משימה למצוא 4 הטעיות בכותרת.
זה איתגר אותם ואח"כ עורר את השיח בכיתה על הסיפור.

# data[].attributes.body
מאוד אהבתי את תרגיל הפתיחה של העתקת המשפט הראשון עוד בטרם קריאת הסיפור על הלוח...
זה מאפשר מבט ראשוני על היצירה, זה מעורר את הדימיון והסקרנות של התלמידים לגבי המשך הקריאה ולגבי הדמות המרכזית בסיפור, זה מאפשר ניתוק מהמציאות של התלמידה, וחיבור לרגע קט לעולם אחר , שונה (אך דומה...).

# data[].attributes.body
מצא חן בעיניי האפשרות השנייה של פתיחת הסיפור:

"...כאיכר פשוט הוא חי, בבקתה ישנה וקטנה, שאין בה אלא חדר אחד בלבד, ובחדר זה היו שרויים הוא, מארפה, תנור, מיטת-שניים, ארונות-מתים, כלי מלאכתו וכל משקו...".

הפתיחה מייצגת בצורה הטובה ביותר את מקומה של מארפה בחייו של הגיבור. והיא יכולה "להכניס" את התלמידים לסיפור בצורה הטובה ביותר ולעלות תהיות רבות.
"כך אישתו מיוצגת?"

# data[].attributes.headline
לילך זיימן כרמלי -                      תודה על ההארות והתובנות המעניינות , מעניין גם לקרוא את התגובות פה... אהבתי מאוד את הזרקור על הלהט , מסכימה מאוד שאם אנחנו ניכנס כבויות לכיתה ונלמד יצירה "סתם" או "כי חייבים" 

# data[].attributes.subject
לילך זיימן כרמלי -                      תודה על ההארות והתובנות המעניינות , מעניין גם לקרוא את התגובות פה... אהבתי מאוד את הזרקור על הלהט , מסכימה מאוד שאם אנחנו ניכנס כבויות לכיתה ונלמד יצירה "סתם" או "כי חייבים" 

# data[].attributes.body
ולא יצירה שאנחנו אוהבות ומתחברות אליה אין סיכוי שהתלמידים יתחברו .... אין טעם לנסות. אהבתי מאוד את החיבור לשאלות ע"מר שהרי בכל יצירה גם בשל הרצון להאיר לתלמידים זרקור על חשיבות ומשמעות הספרות אנחנו מחברים אותם לרלוונטיות , לערכים לאני העצמי שכל אחד יכול למצוא ביצירה. נושא ההחמצה והמסר שהוא נושא עימו הוא חשוב ואהבתי את רעיון החיבור להחמצה בכדורגל ... עולם שהבנים מבינים היטב. בעידן הפמינסטי המודרני העיסוק בהחפצה של מארפה וביחס אליה עם הגילוי אח"כ על ההחמצה והסיבות לה מרתק את התלמידים מרתק לראות את הקושי לקבל בהתחלה הכעס וחוסר היכולת להבין את זה - חשוב לדעתי לעגן את זה בסרטונים ובדיון על התקופה , מערכות יחסים באותה תקופה , חיי אדם ורפואה, לעשות לילדים "קצת סדר" . כמו כן אהבתי מאוד במאמרו של עמוס עוז שגם היתה אליו התייחסות במערך השיעור את ארבעת השבירות שמגלים בפתיחה. מקסים !

# data[].attributes.body
אהבתי את הציטוטים של צ'כוב ועליו (המופיעים באפשרות א').
לדעתי, קריאתם והבנתם יוצרים צוהר לתפיסת עולמו של הסופר צ'כוב.
מצא חן בעיני עריכת תעודת הזהות של הגיבור ע"פ האקספוזיציה,
דבר המאפשר עימות בין הפרטים שלמדנו מתעודת הזהות לבין המשתמע מהכותרת.
דבר זה מוביל את הלומד לתוכן מאמרו המקסים של עמוס עוז, המלמד על טכניקת ההטעיה שיצר צ'כוב בכותרת לסיפור.

# data[].attributes.body
תודה על מערך השיעור של איילת. מתוך הסרטון אהבתי את הדגש על חיבור לערכים העולים מן הסיפור ומכל יצירה בכלל. בעיני החיבור לערכים ביחד עם נסיון למצוא רלוונטיות לתלמידים, אלו הם העיקר ובעלי חשיבות ממדרגה ראשונה בלימודי הספרות בעידן מודרני, טכנולוגי כמו בימינו אנו.
אהתי את מאמרו של עמוס עוז, שמציג בפשטות את דמותו של הגיבור ואת הכתיבה המאפיינת את צכוב בכלל ואת הסיפור הזה בפרט.

# data[].attributes.headline
טלי לוין מצא חן 

# data[].attributes.body
טלי לוין
מצא חן בעיני החיבור לתלמידים, ביחוד ביצירה, שנחשבת בעיניהם למיושנת מבחינות רבות.. אני אוהבת לעסוק בנושא ההחמצה, שכ"כ רלוונטי לחיינו ודווקא דרך סיפור קלאסי זה ניתן להמחיש את הנושא.. אהבתי את מאמרו של עמוס עוז, כדרך ללמדם להיות קוראים אקטיביים, שחושבים ומחפשים הקשרים בסיפור, במקרה זה בין הכותרת לבין ההתרחשות בסיפור. מצא חן בעיני נושא תעודת הזהות שממחישה שלא הכל כפי שהוא נראה במבט ראשון.... ההבנה שדמותו לא חד ממדית כפי שנדמה בקריאה ראשונה ופחות מעמיקה.

# data[].attributes.body
מצא חן בעיני מאוד שיש פה לא רק תיאוריה אלה הרבה תכלסיות. דוגמה למערך שיעור מצוין שממנו נוכל לגזור רעיונות להוראת יצירות נוספות. התחברתי מאוד לעיקרון שצריך לחבר כמה שיותר את הטקסט לעולמן של התלמידות.

# data[].attributes.headline
שמרית דיטסהיים ברזני

# data[].attributes.subject
שמרית דיטסהיים ברזני

# data[].attributes.body
אהבתי את עניין הבחירות של סיפור או טקסט לימודי. לדעתי היא דייקה מאד בשני דברים החיבור של המורה ומציאת הערכים והתובנות שאותם נרצה להנגיש עבור התלמידים בצורה הרלוונטית להם. אני בהחלט יכולה לראות את השוני בלימוד יצירות שיש לי חיבור אליהן לעומת יצירות שפחות. בנוסף אהבתי במערך את העיסוק בהחמצה שהוא נושא לא כלכך מדובר אבל נוכח מאד בחיים וזו הזדמנות טובה לתת לו מקום וכאשר קראתי את הסיפור הרגשתי תחושת החמצה אבל רק בדיעבד הבנתי שזו התחושה וזה חידד לי את זה. נהנתי ממאמרו של עמוס עוז.

# data[].attributes.body
אני אוהבת ללמד יצירות שאני מרגישה חיבור אליהן באופן אישי. אני מוצאת כי ככל שהחיבור שלי מדויק יותק ועמוק יותר לתוכן הנלמד- כך אני מלמדת את היצירה עם יותר להט, מכוונת אל המסרים שבה ואוהבת ללמד אותה. התלמידות מגיבות בהתאם, ומתחברות אל הנלמד. בנוגע לחיבור שלהן ליצירה-  כאשר תלמידות אינן מתחברות למסר או לדבר אחר ביצירה, הן מעלות זאת בשיח בתוך השיעור. דבר זה מעשיר את חוויית הלמידה מכיוונים שונים. בסופו של דבר כל אחת מתחברת לתוכן שהיא אהבה, אך כלל התלמידות יוצאות עשירות במגוון היבטים של היצירות והחיים.

# data[].attributes.headline
אור יהודה הולאן

# data[].attributes.subject
אור יהודה הולאן

# data[].attributes.body
שמחתי מאוד לקרוא את המאמרים של לאה גולדברג ועמוס עוז שאפשרו חיבור אישי עמוק יותר שלי אל היצירה. ההצעות שהועלו במערך השיעור  שהוצג כאן פותח לי רעיונות להגברת ה
רלוונטיות לחיי התלמידים. אני בטוח שבעקבות הלמידה והעיסוק ב'כינורו של רוטשילד' יתאפשר שיח משמעותי  בשאלות של תכלית.

# data[].attributes.headline
אליה אביקסיס

# data[].attributes.subject
אליה אביקסיס

# data[].attributes.body
לימדתי אתה יצירה מס' פעמים ואת המסרים הכרתי. אך כאן זכיתי להכיר את צ'כוב יותר לעומק, את המסרים באופן יותר מחודד ומשמעותי. כמחנך כיתה ומורה לספרות חשוב לי למאוד להפוך כל שיעור למסר חינוכי ולערך לכל החיים, ואין ספק שהמערך שיעור שניתן כאן נותן מענה מעולה לצורך שלי בשיעור. הסרטון שראינו בהתחלה מובא באופן בהיר וברור ומחזק את הידוע לנו. בקיצור, למדתי המון והתקדמתי. תודה רבה!

# data[].attributes.body
שמחתי מאוד לקרוא את מערך השיעור "כינורו של רוטשילד" באתר לב לדעת, בכלל, הזדמנות להודות על אתר מלא ברעיונות שאני נעזרת בו המון במהלך ההוראה שלי. אני מתחברת ואוהבת את השילוב בין העיסוק בתוכן הסיפור לבין העיסוק במסרים, בערכים, בנקודות למחשבה ובהרהורים בעקבותיו. אני אוהבת שהופכים את הספרות למשהו רלוונטי ומשמעותי עבור התלמידים וזה לא נשאר רק ברמת האמצעים האמנותיים. מצא חן בעיני מאוד במערך, ההתעסקות במעבר, בתחושת ההחמצה והרלוונטיות שלה מחיי היום יום של התלמידים (לדוגמה משחק כדורגל). תודה. בנוסף, בהמשך לסרטון הפתיחה רציתי לשתף שאני מסכימה ותומכת מאוד באמירה שהמורה חייב להגיע מתוך אותה התלהבות ואש, על מנת להעביר את הסיפור והמסר שלו בצורה הטובה, האפקטיבית והמשמעותית ביותר לתלמידיו.

# data[].attributes.body
מצאה חן בעיניי במיוחד ההתייחסות לרלוונטיות לחיי התלמידים. אני חושבת שבספרות מאוד קל לייצר/ לענות על שאלות עמ"ר מאחר והשיעורים מלכתחילה בנויים כך, הן בבחירת היצירות הנלמדות והן במהלך השיעור.
אהבתי את פתיחת השיעור על ההחמצות שיש בחיינו.
אהבתי במיוחד את האמירה שלך, איילת, על החיבור שגם המורה צריך להרגיש אל היצירה ולא רק מה מדבר אל התלמיד.
אני מסכימה שכדי ששיעור יהיה מוצלח, גם התלמיד צריך להתחבר ליצירה, לערכים שנלמדים והקישור לחייו הפרטיים, אך ללא ההתלהבות של המורה וללא קשר אישי ורגשי לחומר שנלמד, קשה מאוד להעביר את המסרים והתכנים כראוי.

# data[].attributes.headline
היזדהתי עם הקביעה שקיים משקל משמעותי לחיבור בין המורה ליצירה, בבואו ללמד אותה בכיתה. אני מוצאת את עצמי פעם אחר פעם, בעקבות לימוד יצירות שונות בכיתות שונות, מגיעה למסקנה זו שוב...ככל שהיצירה נוגעת בי יותר לעומק - אני מצליחה להעביר אותה לתלמידות בצורה חיה, מוחשית ואמתית, שבסופו של דבר נוגעת גם בהן.

# data[].attributes.subject
היזדהתי עם הקביעה שקיים משקל משמעותי לחיבור בין המורה ליצירה, בבואו ללמד אותה בכיתה. אני מוצאת את עצמי פעם אחר פעם, בעקבות לימוד יצירות שונות בכיתות שונות, מגיעה למסקנה זו שוב...ככל שהיצירה נוגעת בי יותר לעומק - אני מצליחה להעביר אותה לתלמידות בצורה חיה, מוחשית ואמתית, שבסופו של דבר נוגעת גם בהן.

# data[].attributes.headline
רז דהן: מצא חן בעיני הפיחה של הסיפור. כינורו של רוטשילד יכול להוות מכשול לתלמידים מתקשים בגלל השפה וצורת הכתיבה. אך כאשר מחלקים את הסיפור לחלקים ועובדים על כל חלק בנפרד. הפתיחה המעוררת על החמצה. הראתי לתלמידים את ההחמצה הגדולה של כריסטיאנו רונאלדו. שהוא הפסיד את שני הגמרים הראשונים בפורטוגל ובמנצ'סטר יונייטד אך מאז הוא חזר רק חזק יותר וניצח והפך לשחקן אגדי. כמו כן, דיון על הכותרת של הסיפור כמו ארבעת המסקנות של עמוס עז, שבכלל רוטשילד הוא לא הדמות הראשית והכינור לא שייך לו. הסיפור הקצר הזה מתאר תהליך של שינוי והחמצה. היחס שלו למארפה כעוד חפץ מרשימת הכלים בבית, זה דבר חשוב לדבר עליו גם במובן של זוגיות. מה שהמאמר חידש לי הוא העניין של הקומדיה והטרגדיה בסיפור. שאכן דמותו של יעקב יוצרת דמות קומת קיצונית. 

# data[].attributes.subject
רז דהן: מצא חן בעיני הפיחה של הסיפור. כינורו של רוטשילד יכול להוות מכשול לתלמידים מתקשים בגלל השפה וצורת הכתיבה. אך כאשר מחלקים את הסיפור לחלקים ועובדים על כל חלק בנפרד. הפתיחה המעוררת על החמצה. הראתי לתלמידים את ההחמצה הגדולה של כריסטיאנו רונאלדו. שהוא הפסיד את שני הגמרים הראשונים בפורטוגל ובמנצ'סטר יונייטד אך מאז הוא חזר רק חזק יותר וניצח והפך לשחקן אגדי. כמו כן, דיון על הכותרת של הסיפור כמו ארבעת המסקנות של עמוס עז, שבכלל רוטשילד הוא לא הדמות הראשית והכינור לא שייך לו. הסיפור הקצר הזה מתאר תהליך של שינוי והחמצה. היחס שלו למארפה כעוד חפץ מרשימת הכלים בבית, זה דבר חשוב לדבר עליו גם במובן של זוגיות. מה שהמאמר חידש לי הוא העניין של הקומדיה והטרגדיה בסיפור. שאכן דמותו של יעקב יוצרת דמות קומת קיצונית. 

# data[].attributes.headline
מצאתי עצמי נהנית מההצעה ללימוד רחב. פגישה עם יצירה יוצר ומפתח גדול של אפשרויות לעיסוק בה. מאמרים המנתחים אותה. עיסוק בנושאים העולים מתוכה. חווית הלמידה הרחבה הנותנת אפשרות לראות ולהבין משהו מעבר לכאן ועכשיו. מוצאת דרכים ללב וראש הנוער. מודה, שחשבתי שאני מכירה את "כינורו של רוטשילד" ועכשיו שקראתי לרגע שאלתי את עצמי למה לבחור ללמד דווקא את היצירה הזו?- צ'כוב הנפלא כתב דברים מתוקים/ כואבים/צובטים הרבה יותר. המערך ההתעסקות והקריאה האהיבו אליי את הסיפור..

# data[].attributes.subject
מצאתי עצמי נהנית מההצעה ללימוד רחב. פגישה עם יצירה יוצר ומפתח גדול של אפשרויות לעיסוק בה. מאמרים המנתחים אותה. עיסוק בנושאים העולים מתוכה. חווית הלמידה הרחבה הנותנת אפשרות לראות ולהבין משהו מעבר לכאן ועכשיו. מוצאת דרכים ללב וראש הנוער. מודה, שחשבתי שאני מכירה את "כינורו של רוטשילד" ועכשיו שקראתי לרגע שאלתי את עצמי למה לבחור ללמד דווקא את היצירה הזו?- צ'כוב הנפלא כתב דברים מתוקים/ כואבים/צובטים הרבה יותר. המערך ההתעסקות והקריאה האהיבו אליי את הסיפור..

# data[].attributes.body
אורי ברקאי

# data[].attributes.headline
🏁🏁🏁 תגובית סיכום למטלה איילת בן זקן.

# data[].attributes.subject
🏁🏁🏁 תגובית סיכום למטלה איילת בן זקן.

# data[].attributes.body
"יעודו של אדם הוא לעולם לא מקום, אלא דרך חדשה להתבונן בדברים" (הנרי מילר)
משתלמים יקרים!
יצאנו אל המסע המשותף שלנו.
ביחידה זו התבקשתם להתייחס ל"התחלות". קראתי את דבריכם בעיון ובהנאה.  בלטו בעיני מילים כמו: יסודיות, העמקה, חיבור, התמודדות, אהבת הלימוד, רלוונטיות, "מחירים", "החיים", החמצה ועוד.
רבים מכם התייחסו לשינוי שחל ביחס שלכם ליצירה בעקבות קריאת החומרים. מדבריכם עלתה בבירור התחושה ש"התחברתם" אל היצירה ואל דרכי הוראתה.
מאחלת לכם המשך מסע מרתק ומחכים!
איילת.

# data[].attributes.headline
רחלי שראל - מאוד מצא חן בעיניי שדברתן בסרטון על עצם הבחירה ביצירה "כינורו של רוטשילד". מעבר למערך המסודר והמאורגן, למאמר של לאה גולדברג ולמאמר של עמוס עוז, פתחתן בשאלה "מה היצירה נותנת לי" - ראשית, לי - המורה... זאת נקודה חשובה שלא תמיד מדברים עליה - אם אני רוצה להאהיב את היצירה על התלמידים - אני צריכה לאהוב אותה בעצמי... אם היא נוגעת בי - היא תיגע בהם! וכן אהבתי את עניין הרלוונטיות - כולנו מתמודדים עם אתגרים ומשברים  ואכן ב"כינורו של רוטשילד" יש קרקע פוריה לעסוק באופן ההתמודדות. אפילו העובדה המוזכרת אצל לאה גולדברג ש"בחיים כמו בחיים" לא עוברים מאפס למאה או בלשון אחרת "צעד קדימה שניים אחורה ושוב קדימה" - כפי שרואים שקורה ליעקב לאחר הלוויה (ההתנגשות בינו לבין רוטשילד) מאפשרת לתלמידים לבחון את מהלכיהם מול האתגרים הניצבים לפתחם כאן ועכשיו.

# data[].attributes.subject
רחלי שראל - מאוד מצא חן בעיניי שדברתן בסרטון על עצם הבחירה ביצירה "כינורו של רוטשילד". מעבר למערך המסודר והמאורגן, למאמר של לאה גולדברג ולמאמר של עמוס עוז, פתחתן בשאלה "מה היצירה נותנת לי" - ראשית, לי - המורה... זאת נקודה חשובה שלא תמיד מדברים עליה - אם אני רוצה להאהיב את היצירה על התלמידים - אני צריכה לאהוב אותה בעצמי... אם היא נוגעת בי - היא תיגע בהם! וכן אהבתי את עניין הרלוונטיות - כולנו מתמודדים עם אתגרים ומשברים  ואכן ב"כינורו של רוטשילד" יש קרקע פוריה לעסוק באופן ההתמודדות. אפילו העובדה המוזכרת אצל לאה גולדברג ש"בחיים כמו בחיים" לא עוברים מאפס למאה או בלשון אחרת "צעד קדימה שניים אחורה ושוב קדימה" - כפי שרואים שקורה ליעקב לאחר הלוויה (ההתנגשות בינו לבין רוטשילד) מאפשרת לתלמידים לבחון את מהלכיהם מול האתגרים הניצבים לפתחם כאן ועכשיו.

# data[].attributes.headline
אורנה פודמסקי

# data[].attributes.subject
אורנה פודמסקי

# data[].attributes.body
מה שמצא חן בעיני זה ההתעסקות בכותרת.
כידוע, הכותרת היא חלון הראווה של היצירה,ובסיפור "כינורו של רוטשילד" היא דורשת התייחסות מיוחדת.לא לחינם נדרש עמוס עוז לארבעת הלאווים על הכותרת.
כשהיתחלתי ללמד את הסיפור בכיתה,שאלתי את התלמידים במה יעסוק הסיפור לפי הכותרת? ודרך שאלה זו הגענו לדמות הראשית של סיפור זה-ברונזה ולתעודת הזיהוי שלו.
כמו כן, להתחברות לנושא "ההחמצה" ועל הרלוונטיות של הנושא לעולמם של התלמידים.

# data[].attributes.headline
מיכל נתנאל- 

# data[].attributes.subject
מיכל נתנאל- 

# data[].attributes.body
מאוד אהבתי שלפני הלימוד והעמקה ביצירה מדברים על הרלוונטיות שלה לחיי התלמיד. ואני חושבת ומאמינה שזה באמת הדרך להצליח ליצור עניין ושיח עם התלמידים. להצליח לחבר אותם ליצירה ולגרום להם להזדהות עם המסר של היצירה. ולהבין שזה לא רחוק מהם וגם החיים שלהם מזמנים להם סיטואציות כאלה או אחרות..

# data[].attributes.headline
יאיר המר - מאוד מצא חן בעיני 

# data[].attributes.subject
יאיר המר - מאוד מצא חן בעיני 

# data[].attributes.body
לתת לתלמידים להתמודד בכוחות עצמם עם כותרת הסיפור, הם העלו כל מיני הצעות מיהו רוטשילד, ואף לא אחת שהוא סך הכל חבר לתזמורת ....
כמו כן עסקנו בהחמצות של כל אחד ואחד בחיים ובכלל, כמה אנו קרובים להחמיץ דברים חשובים וכמה דברים שרק נראים כחשובים.
עבדנו באמצעות טבלת האקספוזיציה המצורפת, בעיקר כדי להבין איך זה עובד.
כמו כן נחשפנו לאנטישמיות שקיימת כמעט בכל חלק בחיי היהודים אז. (לא היה צריך להסביר מהו "ז'יד", כולם כבר נחשפו לזה בעבר).

# data[].attributes.body
ראשית, תודה רבה!
המאמרים בהחלט מעשירים את הידע, גם מאמרה של לאה גולדברג וגם מאמרו של עמוס עוז שופכים אור חדש ומחדדים גם תובנות ידועות ומוכרות. ההתמודדות הכי גדולה לדעתי, עם הסיפור הזה, הוא להנגיש אותו לבני הנוער של היום, לתלמידים שלנו. דמותו של ברונזה כל כך שונה מגיבורי התרבות  של התלמידים שלנו, החברה, התרבות והמציאות היומיומית הישראלית שלנו רחוקה שנות אור מזו של צ'כוב.. ובכל זאת, עמוס עוז לדעתי מביא נקודות במאמרו שגורמות לנו להתחבר לסיפור ולראות בו יצירה רלוונטית. הנושא של ההחמצה עומד במרכז כנושא רלוונטי ומציאותו, נושא שעורר דיון בכיתה. אהבתי גם שעוז שם דגש על משמעות הכותרת, על האירוניה בסיפור, ולא רק על הצדדים המורבידיים ביצירה.
כמו כן מערך השיעור המוצע- מוצלח מאוד ושימושי. יישמתי, תודה.

# data[].attributes.body
מצא חן בעיני המאמר של לאה גולדברג. גאוני. יש בו התייחסות לצורה ולסגנון של צ'כוב. עם זאת הוא משאיר מרחב ולא כופה את הפרשנות הערכית שלו לסיפור.
המערך מנגיש את הסיפור לתלמידים. ומחזק את האימון ביכולת שלנו כמורים לפשט ולפרק יצירה לגורמיה, בלי לאבד את המכלול.

# data[].attributes.headline
אריאל אוסטרבך - מצא חן בעיניי

# data[].attributes.subject
אריאל אוסטרבך - מצא חן בעיניי

# data[].attributes.body
מה שמצא חן בעיניי הוא הדגש על כך שהדברים הגדולים, נמצאים בפרטים הקטנים. שאלות מהותיות על הקיום שמופיעות בסוף הסיפור, מתפתחות דווקא מתוך האינטריגות הקטנות והקטנוניות של הגיבור.
המשפט של צ'כוב שלא השודדים והדליקות מחריבים את העולם אלא האינטריגות הקטנות מאד מדבר אליי ואנסה גם לפתוח שיח כזה בכיתה.

# data[].attributes.headline
רננה סרי- מצא חן בעייני: נהנתי מאוד מהחשיבה ההתחלתית על חיבור שלי ליצירה , חשיבה שלי על דוגמאות מחיי וכך להגיע אל השיעור עם תובנות אישיות. השיח עם התלמידים על החמצה הוא משמעותי מאוד ומקסים כפתיחה. ניתן גם בסוף היצירה לדבר על האם אנחנו בכלל יודעות להתמודד עם החמצה,הסיפור שלנו מוקצן מאוד אך אפשר לעשות שיח ולמידה אחת עם השניה איך הם מתמודדות. 

# data[].attributes.subject
רננה סרי- מצא חן בעייני: נהנתי מאוד מהחשיבה ההתחלתית על חיבור שלי ליצירה , חשיבה שלי על דוגמאות מחיי וכך להגיע אל השיעור עם תובנות אישיות. השיח עם התלמידים על החמצה הוא משמעותי מאוד ומקסים כפתיחה. ניתן גם בסוף היצירה לדבר על האם אנחנו בכלל יודעות להתמודד עם החמצה,הסיפור שלנו מוקצן מאוד אך אפשר לעשות שיח ולמידה אחת עם השניה איך הם מתמודדות. 

# data[].attributes.body
אני חושבת שגם נושא הרווח וההפסד הוא רלוונטי לתלמידות  במובנים יותר נפשיים מפיזים אבל גם הוא יכול להיות מאוד משמעותי.

# data[].attributes.headline
צביה הלל-מצא חן בעיני          נהניתי מאוד מהמאמר של עמוס עוז , שכתוב בשפה פשוטה, היכולה להתאים גם לתלמידים. וכן מהמערך על הצמצום. לימדתי את הסיפור, וכדי לחבר את הבנות לסיפור, ביקשתי מהן להכין סרטון הקשור להחמצה בחייהן. הקרנו את הסרטונים בכיתה. אחר כך דיברנו על ההחמצות בחייו של ברונזה. דיברנו גם על הכותרת המטעה.

# data[].attributes.subject
צביה הלל-מצא חן בעיני          נהניתי מאוד מהמאמר של עמוס עוז , שכתוב בשפה פשוטה, היכולה להתאים גם לתלמידים. וכן מהמערך על הצמצום. לימדתי את הסיפור, וכדי לחבר את הבנות לסיפור, ביקשתי מהן להכין סרטון הקשור להחמצה בחייהן. הקרנו את הסרטונים בכיתה. אחר כך דיברנו על ההחמצות בחייו של ברונזה. דיברנו גם על הכותרת המטעה.

# data[].attributes.body
היה קשה לבנות להבין למה אנחנו לומדות סיפור הקשור לאנטישמיות. אחר כך הן הבינו שיש תיקון

# data[].attributes.headline
מירב שרמן...מצא חן בעיני

# data[].attributes.subject
מירב שרמן...מצא חן בעיני

# data[].attributes.body
לימדתי את הסיפור.
סיפור זה אהוב מאוד על התלמידים.
אני סבורה, שהסיפור כתוב באירוניה ומעמיד במרכז דמות, שלכאורה כל עניינה בכספים, ברווחים ובהפסדים. דמות זאת עוברת תהליך נפשי, הקשור לתמורות בהשקפת עולמה. מצא חן בעיני במערך השיעור ההדגשה על מאפיין הצמצום, הבא לידי ביטוי בדרכים שונות בסיפורנו, שאפשר להדגימו באמצעות שאלות מנחות לתלמידים.
כמו כן, בסרטון דובר על התמודדות עם אובדן. נראה שלמרות תחושה שחייהם של יעקב ומארפה היו משעממים לאורך השנים, תגובתו למחלתה מעידים על קשר אמיץ איתה. כלומר מהתנהגות יעקב ומדבריו אחרי מותה של מארפה נראה כי יעקב מעריץ את אשתו תוך הכאה על חטא שלא התייחס אליה כראוי.
סוגיה זאת מעניינת לדיון עם התלמידים.

# data[].attributes.headline
מירה צ'שלר, מה שמוצא חן בעיני :

# data[].attributes.subject
מירה צ'שלר, מה שמוצא חן בעיני :

# data[].attributes.body
ואני משתמשת בו זו השנה השנייה, היא תעודת הזהות של יעקב באמצעותה לתלמידות ברור מיהי הדמות עליה נתייחס.
הפתיחה הקומית של היצירה (לאה גולדברג), שאכן מצחיקה כיון שמישהו מתעצבן מאריכות ימים, דבר תמוה בימינו.
ודבר נוסף: יצירה שנראית על פניה ארכאית, אך ניתן לחברה למציאות חיי תלמידות בנות 16-17 בנושאים הרלוונטיים לעולמן: החמצה ומה קורה כאשר הכסף נמצא בראש סדר העדיפויות איך מחמיצים את החיים.

# data[].attributes.headline
ידידיה סלע, מה שמצא חן בעיני:

# data[].attributes.subject
ידידיה סלע, מה שמצא חן בעיני:

# data[].attributes.body
אהבתי מאוד את המערך ואת המאמר של עוז,
הוא עושה סדר ביצירה ומסביר את מוקדי היצירה, אבל יותר מזה, התחברתי לשאלות הפילוסופיות שיש במאמר, זה לא רק מרמור על החיים החולפים אלא נקודת מבט פילוסופית, וגם את שאלת תפקידו של רוטשילד בסיפור, והכותרת 'המטעה' של הסיפור.
בנוסף העברתי את השיעורים בכתה, תוך כדי חלוקת הסיפור לחלקים (אקספוזיציה, סיבוך, שיר, התרה, סיום) והתמקדתי במחיר שרוטשילד 'שילם' על ההדחקות בחייו, על כך שהוא לא זוכר את ביתו שמתה, ואינו שם לב לעצמו ולאשתו במשך כל החיים, ועל אופי השינוי שלו, הרגש, הזעם, הבכי, המתנה של הכינור בסוף לעומת כל החיים. דיברנו גם על מה זה החיים בעצם?

# data[].attributes.headline
לאה נעמן- מצא חן בעיני...

# data[].attributes.subject
לאה נעמן- מצא חן בעיני...

# data[].attributes.body
המערך שמוצע פה עושה סדר בהוראת הסיפור הזה, שכאמור יש הרבה נושאים שאפשר לדבר אודותיו. בעיקר ההחמצה. נושא שמאוד קרוב לבנות שלומדות את הסיפור בכיתה י' או יא'. גם אני עושה שמש אסוציציות בתחילת הלמידה את הסיפור הזה, עוד לפני קריאת הסיפור. וחוזרים לשמש תוך כדי למידת הסיפור. תעודת הזהות המוצעת כאן גם מאוד מצאה חן בעיני וזה עושה הרבה סדר בראש אחרי שממלאים אותו. הרגשתי מהמערך יסודיות רבה ורצון להבין לעומק את הסיפור מתוך שחתוף רב של התלמידים. מנסיון שלי הבנות מאוד אוהבות את הסיפור ואנחנו מגיעים בשיעור לדיונים מאוד רציניים אודות החמצה, היחס למארפה, האנטישמיות, העומק שבנגינה ועוד נושאים שעולים מהסיפור. בנוסף היה לי חזק מאוד לקרוא את מאמרו של עמוס עוז, בשבוע שבו הוא נפטר. עוז כתב מאוד יפה על פתיחת הסיפור שהוא חוזה שיש בו מעין הבנות שבעל פה ושלא נאמרות במפורש בסיפור, כמו מיעוט הפטירות בכפר לעומת העיר מה שקשור ישירות לפרנסתו ורווחיו ועוד . גם סיום המאמר היה חזק כאשר עוז כותב שכותרת הסיפור מבטיחה, כביכול, משהו שלא קשור לסיפור ובסוף הסיפור אנחנו רואים שזה בא על תיקונו.

# data[].attributes.headline
הדס דוד- מצא חן בעיני..

# data[].attributes.subject
הדס דוד- מצא חן בעיני..

# data[].attributes.body
השבוע סיימתי ללמד את הסיפור "כינורו של רוטשילד" בכיתות י'. נעזרתי במערך שאיילת כתבה והוא תרם לי הרבה במהלך השיעור.
אני פתחתי את מערך השיעור בשיח סביב המילה "החמצה"- לכל תלמידה היה מה להגיב/ לענות על כך וזה יצר שיח מקדים וחשוב, שהזכרנו אותו במהלך השיעורים הבאים שוב ושוב.
מצא חן בעיני המשפטים מהסיפור, אך לצערי בגלל מגבלות זמן וויתרתי עליו.
בנוסף, בניית תעודת הזהות ליעקב מיקדה את התלמידות מאוד ועזרה להן להבין את דמותו של יעקב, גיבור היצירה, באופן עמוק וטוב. הוא היה מרכז השיח לאורך כל השיעורים והיה חשוב להכיר אותו על כל רבדיו.
לאחר הקריאה הראשונית בכיתה, כל זוג תלמידות ענו לבד על הקטגוריות ולבסוף חזרנו על כך יחד במליאה.