# data[].attributes.body
Rogivende pædagogik

Øjenkontakt: Daniel Stern: Øjenkontakt i mere end 20 sek. ender  enten med sex eller vold. Det han mener er at i situationer, hvis vi vil førføre nogen el vil starte et slagsmål forsøger vi at sikre affektsmitten og forsikre os om at den anden har den samme effekt som vi selv har. Skal vi have sex eller starte et slagsmål.
Når man bliver urolig forsøger man at skabe afstand. Det nødvendige personlige rum øges ved effektsmitten. Det betyder at vi skal tilpasse vores adfærd til brugerens behov for et personligt rum. Mange brugere plejer at gå væk fra os, når de bliver urolige. Dette er en god strategi. Problemet er bare at vi som personale følger efter. Dette kan medføre mere kaos og brugeren kan ikke bevare sin selvkontrol.. Gå 2 meter balgens, dette skaber en mulighed for brugeren kan bevare sin selvkontrol. Afstanden gør at brugeren kan afskærme sig bedre og dæmpe sin affektintensitet. Hvis der er fare for at brugeren er til skade for andre brugere eller andre omkring sig fungere denne metode selvfølgelig ikke. Der skal man få de andre væk så afstanden opretholdes. Hvis der er konflikt mellem to brugere dur det heller ikke. Brug af afledning.
Undgå at spæde i musklerne. vi spæder i kontakten med hinanden, og hvis nogen kan finde på at tage fat i vores overarm, vil mange drenge ikke kunne lade være med at spænde musklerne, men kan da have undren over  hvor stor tiltro til mandighed når vi gør sådan automatisk.
Når man som personale spænder, spænder brugerne også. Da træder affektsmitten ind.  Når man spæder i hele kroppen, kan det hos brugerne bryde øget affektintensitet og adrenalinproduktionen, hvilket øger risikoen for konflikt.
Tal roligt i begyndelsen af forløbet, men hvis brugeren mister kontrollen, skal man ikke siges noget. Inden brugeren har mistet kontrollen, kan det dog være en gang imellem få en god effekt at snakke. Tal roligt og med et beroligende tonefald. Hvis personalet råber vil formentlig medføre at brugeren mister selvkontrollen.
At tale roligt, kan gøres ved at bruge Undertekster. Give håb, og løsningsforslag. Berolige brugeren.
Giv efter, dette kan være svært, men giv efter på en overbevisende måde. At give er en begavet måde handler om at være god til at stille krav. Det handler om at stille krav så brugerne ikke mærker at strukturen ikke forvinder når personalet giver efter.  At give efter handler ikke om at brugeren får ret,  men om at redde en situation.
Skift personale, dette kan være en løsning så affekten mellem personale og bruger ikke bliver bygget op.
Vent. I mange tilfælde beroliger borgeren sig selv, hvis man venter. Borgerne trækker sig tilbage eller bider sig i hånden, dette kan også fungere i kravsituationer. hvis der bliver stillet krav, kan dette også være en god løsning. Reaktionen kan aftage, hvis personalet venter og går væk.
Afledning. Få brugeren til at tænke på noget andet.  Man skal begynde at aflede inden brugeren er urolig.  afledning skal i de fleste tilfælde sættes ind i begyndelsen af en stigende affekt.

Eksempler: Natalia: Klappende, Kristian: Rydder sin lejlighed, Dennis: Skift af personale. Kim: Lejlighed.

# data[].attributes.body
Biologisk køn: referere til den fysiske krop.

Kønsroller: det handler om normer og forventninger, hvordan skal man være en rigtig mand

Kønsidentitet: vores egen opfattelse til hvordan vi skal være

Køns udtryk: man forholder sig  til sin krop, frisure alt det der kan være med til at udtrykke sin krop.

Biologisk konstruktion: kønnet tager udgangspunkt,  biologiske forskelle ( den del af hjernen ved dreng osv. der vil man søge den bio forklaring )
Social: køn er noget der bliver skabt ved mødet med omgivelser.

Man kan ikke sige noget er rigtigt eller forkert.

Se børn som børn, borger og borger uanset kønnet så ser man individet. Man kigger mere på det enkelte menneske.

Kønssterotype forskelle: børn møder kønnet verden helt fra fødslen. Forskellige forventninger, forskellige tiltale, forskellige behandlinger til drenge/piger.

# data[].attributes.headline
Definitionen af det pædagogiske arbejde  

# data[].attributes.subject
Definitionen af det pædagogiske arbejde  

# data[].attributes.body
Relations og omsorgarbejde og udføre dette, at planlægge og gennemføre målrettede aktiviteter og tiltag.

Dagtilbudsolven:  Alle tilbud er forpligtede til at understøtte den enkelte, barnets udvikling og selvværd.

Det skal nye indtryk og oplevelser til som styrker udviklingen og lære nye ting om sig selv og verden omkring os.  Det er vigtigt at stimulere motorisk, følsesmæssigt, socialt og sprogligt/kognitivt.

# data[].attributes.body
Eksklusion = Jeg er udelukket fra fællesskabet.

Inklusion = Jeg er en del af et fællesskab som en aktiv og ligeværdig deltager.

Dialektisk: Jeg giver noget til fællesskabet (gennem min deltagelse) og får noget fra fællesskabet (fx glæde ved deltagelsen)

•Fagligt inkluderet

Jeg kan bidrage til den undervisning/de aktiviteter, der er i gang

•Socialt inkluderet

Jeg oplever at have gode relationer til de andre i fællesskabet

Her igennem har jeg mulighed for personlig og social udvikling

# data[].attributes.body
Blå: Ditte
Gul:Kim, Natalia, Jacob, Isabella
Orange:Dennis, Camilla, Søren
Rød: Kristian, Martin, Kasper
Brug den i en personale gruppe for at få styr på hvor borgerne er. Er der nogen som har en større relation til nogle borger end andre.

# data[].attributes.body
Dk til sluttede sig til børnekonventionen i 1991
-Børns grundlæggende rettighder til mad, sundhed og et sted at bo
- ret til skole, fritid, leg og information.
-ret til beskyttelse
-ret til medbestemmelse

Salamanca-erklæringen 1994: (alle børn har ret til udd.)Principper om politik og praksis for special undervisning/undervisning af børn med særlig behov.
Den er blevet vedtaget på en konference i et samarbejde mellem den spanske regering og UNESCO og samlede uddannelseseksperter og politikere fra hele verden, FN og NGO´er.

Dagtilbudsolven:
Fremme trivsel, udvikling, læring gennem dagfritids og klubtilbud.

# data[].attributes.body
Mangeartet- Varieret

Borgeren i pædagogisk

Etnicitet: er det aspekt af menneskers identitet der gør dem til medlemmer af et kulturelt fællesskab, en etnisk gruppe, der forstår sig selv, eller forstås af andre, som værende distinkt fra andre etniske grupper på grund af deres kulturarv.

Integration: Integration betegner indenfor sociologi og andre samfundsvidenskaber den proces, hvormed forskellige grupper i et samfund bliver forbundet med hinanden i en mere overordnet enhed. I de seneste årtier bruges det i Danmark og en række andre vestlige lande især i betydningen integration af indvandrere.

Assimilation: Assimilation betegner inden for samfundsvidenskaben som oftest, at en befolkningsgruppe kulturelt tilpasser sig en anden og derved indlemmes i denne ved at opgive eller ændre eksempelvis religiøse eller politiske overbevisninger.

Segregation: er betegnelsen for adskillelse af befolkningsgrupper og kulturer indenfor et land eller en by. Det kan f.eks. være en adskillelse af etniske grupper i forhold til hovedkulturen, eller en adskillelse, der beror på sociale forskelle.  Fx. det kan være to grupper af befolkningen som har hver deres tro, som så går i krig mod hinanden i deres fælles land.

Stereotyper: har en meget forenkelt billede af andre mennesker.

Hvordan kan vi arbejde sprogudviklende hos etniske danske børn (film) Bøger, billeder, have et tæt samarbejde med forældre.
Et andet ex. er grundbogen side 289, her går en dreng i SFO, og til jul bliver der hver år sat et juletræ op i SFOen. Drengen holder ikke jul der hjemme pga. religion, men de holder ramadan. og efter endt armadaen holder de en eid-fest. Dette vælger SFOen også at gøre og invitere alle børn og forældre til denne fest. Dette gør drengen glad og stolt over at vise hvordan man fejre en højtid hjemme ved ham. 3

# data[].attributes.body
Impressive: det sprog de  forstår, men kan ikke udtrykke sig sprogligt

Ekspressive: de kan udtrykke sig med ord, men kan ikke forstå hvad vi siger til dem.

Læring af sproget: Mennesker har et biologisk med født protientalie, lære det igennem miltøjet,

Normal sprog udvikling: Nyfødt: øjenkontakt, gråd,
første mdr. pludre, øjenkontakt.
5 mdr. kraftige lyde
8 mdr. efterligner mundbevægelser, reagere på sit navn, vinker og pejler, få faste ord.
1 år: førsøger med de første ord.
1,5 år: forstår enkelte sætninger, enkelte spørgsmål. genkender navne. forsker sprogets tonefald og melodi.  forstår Ca 250 impressive ord Ca. 90 ekspressive ord
2 år. danner korte sætninger, stille mange spørgsmål. gentager hvad de høre ordforråd øges
3 år. sætninger mere komplekse, bøjer ord, tælle.
4 år. danner komplekse sætninger, sætter flere sætninger sammen. Se dia fra den 15-11-18

Modersmål: Det sprog vi læge i hjemmet.
Andet sprog:

Fremmedsprog: Sprog vi lære fx gemmen undervisningen i skolen.

# data[].attributes.body
Hjernen er formbar:  hvis man systematisk behandler piger og drenge forskellige , ( slide fra den 13/11 skriv videre)

1:
-Som kvinde skal vi vise hvordan  man opføre og vejlede som kvinde, og mændene tager tit rollen som den der viser at være mand.
-Vi ser tit at kvinder tager sig af de praktiske ting, er de feminine. og mændene ikke "ser" de praktiske gøremål som en del af deres arbejde.
-Vi har strukturer hvor i der står de forskellige opgaver, men det er måden de bliver udført på. Mændene er gode til at skabe ro, ikke tage tingene så højtideligt
2: Vi  kan skabe og forme et barn, hvis vi som personale siger det er kun drengelegetøj og dette er kun pigelege tøj, så har vi sat baren for hvad der er vad.
3:

4: Indretningen er ikke inddelt på min arbejdsplads i aktiviteten. Der er forskellige rum hvor enkelte grupper opholder sig. Der bliver fundet de remedier

# data[].attributes.body
Pigen bliver mødt med lys stemme, bliver bekræftet. det handler om hun har hygget sig. der bliver ikke spurgt ind til størrelse, antal osv.

Dreng: bliver mødt med maskulinitet, han bliver målt og vejet, hvad har han præsteret. ikke den dybe samtale.  Han bliver jægeren.

Man åbner op med spørgsmål, i stedet for at de forventer at pigen vil havde de spørgsmål og drengen vil have de spørgsmål.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=9YdtaCuQTaQ&feature=youtu.be

Han giver plads, han respektere det personlige rum, sætter sig ned, han laver en afledning i form af fodring af høns, sætter sig ned, taler roligt, han røre drengen roligt. Han spænder ikke musklerne. Han justere behersket. Der er ikke øjenkontakt fra drengens side.
Da de er kommet afsted i bilen, op trapper der sig en konflikt da drengen ikke ønsker at sidde i bilen og vil være sammen med han far. Der kunne den voksne måske have ladet han prøve selv at komme ud af sin konflikt ved at vente.  Han nævner meget hans navn Mikkel.  Han mister sin rolige forståelse.

# data[].attributes.body
Observationer kan give en detaljeret viden om en bestemt situation om en borger som personalet skal støtte op om.
Det byder kort fortalt, at man får øje på eller iagttager.  Der kan være mange grunde til at skulle observere

- identificere en problemstilling.
-af afdække tilbagevendende undren
-at få kendskab til borgerens udvikling, adfærd og velbefindende
-for at kunne få indblik i en gruppes måde at arbejde på.
-undersøge forskellige relationer
-at kunne se om de forskellige mål for de pædagogiske mål, og  den måde der handles ud fra.
-for at kunne sparre mellem fagpersoner.
-at kunne undersøge hvilken indflydelse personalet har på borgeren.

Objektiv: At være neutral, ikke give udtryk for egne synspunkter. set gennem ens øjne.
Subjektiv: Give udtryk for egne opfattelse af en sag .

Det er vigtigt at der bliver lavet overvejelser om hvad fokus skal være. En observation kan fremhæve detaljer og perspektiver der ikke tidligere har været synlige.

# data[].attributes.body
Social: forebygge behandle, og løse problematikker. (hjemløse, narkomaner, prostitureret osv.
Special: kompensere for funktions hæmninger og handicap.
Individuel problematik.

Paykristiske diagnoser: Stilles på baggrund af diagnosemanualer. I DK bruger i WHO, der ligger en diagnosemanual. ICD-10, bortset fra i forhold i ADHD  (Attention Deficit/Hyperactity Disorder) diagnosen, så stilles ud fra den Amerikanske diagnose manual DSM-14. Det er vigtig at ma ikke taler om psykiske sygdomme, men netop forstyrrelser.

Børnene er ikke psykiske syge.

Når man opstiller diagnosemanualer, angiver man således en række konkrete, observerende eller målelige symptomer og finder via dem frem til, hvilken sygdom det drejer sig om. Ved psykiske sygdomme udarbejder man også en manual. Man observere eller tester patienterne, når frem til en given symptomatisk sammenhæng og stiller en diagnose.
Ved psykiske sygdomme er der udfordringer. De er ikke fænomener af beskaffenhed som fysisk sygdomme eller lidelser. Der findes ingen blod pr. der kan vise graden af uopmærksomhed eller social forståelse.

Autismespektrum ( ASF): gennemgribende udviklings forstyrrelse (infantil, atypisk, rettes, asparges)

GUA: gennemgribende udviklings forstyrrelse
GUU: Uspecificeret gennemgribende udviklings forstyrrelse.

ADHA
AD: opmærksomheds problemer. Ikke opmærksom på detaljer laver
HD: Hyperaktivitet, uopmærksomhed og overaktiv
RAD: Restriktiv opmærksomheds forstyrrelse

Diagnoser:
Vuggestuer, næsten ingen.
Børnehaven: Få diagnoser. psykiske udfordringer. oftest efter 3 års aldrene.  i denne alder kan der vægges bekymringer i sådan grad at der henvis til psykiatrisk udredning.

Skole:  det er først oftest i den alder at vanskeligheder kommer til udtryk.  Og det er der der kan kontaktes psykolog.

Diagnoser stilles ud fra en række symptomer:  men mennesket kan have træk når man er et menneske, men som ikke er en dal af en særlig diagnose beskrivelse.
Det arbejde er det ikke nu afgræssende symptomer som er vigtige, men i høj grad også beskrivende træk ved mennesket.

Psykiske lidelser og forstyrrelser er ikke enten eller eller diagnoser.  fx som mæslinger, fodvorter osv.... HEr må man tænke i skalaer eller spektre.
Øjenkontakt:
Stil dig aldrig overfor brugeren. Til daglig er der altid en genstand i mellem os, vi står aldrig lige overfor hinanden, det er kun når udfordre eller vil dominere andre, vi har kroppens forside vendt mod hinanden. Når vi stiller os med front overfor en bruger og vil have øjenkontakt, er det for at dominere. Der kan være flere problemer med dette. Vi skal ikke dominere, vi skal få brugeren til at samarbejde, og dominansen bygger på effektive midler, som ikke fungere inden for det socialpædagogisk område. (billede)

Rogivende pædagogik

Øjenkontakt: Daniel Stern: Øjenkontakt i mere end 20 sek. ender  enten med sex eller vold. Det han mener er at i situationer, hvis vi vil førføre nogen el vil starte et slagsmål forsøger vi at sikre affektsmitten og forsikre os om at den anden har den samme effekt som vi selv har. Skal vi have sex eller starte et slagsmål.
Når man bliver urolig forsøger man at skabe afstand. Det nødvendige personlige rum øges ved effektsmitten. Det betyder at vi skal tilpasse vores adfærd til brugerens behov for et personligt rum. Mange brugere plejer at gå væk fra os, når de bliver urolige. Dette er en god strategi. Problemet er bare at vi som personale følger efter. Dette kan medføre mere kaos og brugeren kan ikke bevare sin selvkontrol.. Gå 2 meter balgens, dette skaber en mulighed for brugeren kan bevare sin selvkontrol. Afstanden gør at brugeren kan afskærme sig bedre og dæmpe sin affektintensitet. Hvis der er fare for at brugeren er til skade for andre brugere eller andre omkring sig fungere denne metode selvfølgelig ikke. Der skal man få de andre væk så afstanden opretholdes. Hvis der er konflikt mellem to brugere dur det heller ikke. Brug af afledning.
Undgå at spæde i musklerne. vi spæder i kontakten med hinanden, og hvis nogen kan finde på at tage fat i vores overarm, vil mange drenge ikke kunne lade være med at spænde musklerne, men kan da have undren over  hvor stor tiltro til mandighed når vi gør sådan automatisk.
Når man som personale spænder, spænder brugerne også. Da træder affektsmitten ind.  Når man spæder i hele kroppen, kan det hos brugerne bryde øget affektintensitet og adrenalinproduktionen, hvilket øger risikoen for konflikt.
Tal roligt i begyndelsen af forløbet, men hvis brugeren mister kontrollen, skal man ikke siges noget. Inden brugeren har mistet kontrollen, kan det dog være en gang imellem få en god effekt at snakke. Tal roligt og med et beroligende tonefald. Hvis personalet råber vil formentlig medføre at brugeren mister selvkontrollen.
At tale roligt, kan gøres ved at bruge Undertekster. Give håb, og løsningsforslag. Berolige brugeren.
Giv efter, dette kan være svært, men giv efter på en overbevisende måde. At give er en begavet måde handler om at være god til at stille krav. Det handler om at stille krav så brugerne ikke mærker at strukturen ikke forvinder når personalet giver efter.  At give efter handler ikke om at brugeren får ret,  men om at redde en situation.
Skift personale, dette kan være en løsning så affekten mellem personale og bruger ikke bliver bygget op.
Vent. I mange tilfælde beroliger borgeren sig selv, hvis man venter. Borgerne trækker sig tilbage eller bider sig i hånden, dette kan også fungere i kravsituationer. hvis der bliver stillet krav, kan dette også være en god løsning. Reaktionen kan aftage, hvis personalet venter og går væk.
Afledning. Få brugeren til at tænke på noget andet.  Man skal begynde at aflede inden brugeren er urolig.  afledning skal i de fleste tilfælde sættes ind i begyndelsen af en stigende affekt.

Eksempler: Natalia: Klappende, Kristian: Rydder sin lejlighed, Dennis: Skift af personale. Kim: Lejlighed.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=FTzom1LzKvw&feature=youtu.be

Det er tydeligt at de pædagoger ikke håndtere konflikten i nuet.  Han kan ikke finde ud af når de voksne siger noget andet end det der er aftalt. Han provokere læren. Han bliver sur og driller de andre elever. Han taler for højt, men det kan han ikke forstå han gør det.
det er et krav han skulle tie stille, undre sig over hvorfor han ikke fik stille et alternativ, så han kunne bruge sin energi på noget andet.
Den pludselige forandring.

# data[].attributes.body
Primær socialisering:
Den socialisering som foregår i hjemmet, den vigtigste form for socialisering. Barnet er unikt og uerstattelig. barnet kan snog os om en lillefinger

Sekundær socialerisering:
Den foregår i institutionerne. Professionel omsorg.

# data[].attributes.headline
læren om den teori og parksis der omhandler mål, midler, sammenhænge og forhindringer i relation til udvikling af værdier.  opdragelse, undervisning og uddannelse. 

# data[].attributes.subject
læren om den teori og parksis der omhandler mål, midler, sammenhænge og forhindringer i relation til udvikling af værdier.  opdragelse, undervisning og uddannelse. 

# data[].attributes.body
vi skal lære børn hvordan de skal begå sig.

Overvejelser om opdragelse.
Der er nogle kontekster (sammenhæng)
vi overføre samfundets normer og værdier til de opvoksende generationer. vi skal hjælpe og skabe.  gode rolle modeller,  vi skal give værdier videre,
Det er en videnskab, dvs. der ligger videnskabelige undersøgelse og afhandlinger bag teoretiske anbefalinger.

pædagogik læner sig op af videnskaberne sociologi, filosofi og psykologi.

det er inddelt i forskellige grupperinger: almen, social, special.

# data[].attributes.body
Autoitæt: Kravstillende uden at være lydhør forældre gennemtrumfer egne krav uden indlevelse.

Den ikke-involverende: Forældre stiller krav, er uintrasseret i barnet. Massiv omsorgssvigt. Børnene forsømmes.

Laissezfair: Forældre stiller ikke krav til børnene, mens de er lydhøre og støttende. børnes behov kommer før forældrene. Forældre bryder ikke ind og sætter ikke grænser.

# data[].attributes.body
sommerfulge moddellen.
Barnet er i midten.   en del af familien,  de er en del af socialiserieng af familien, og en del at daginstituationen. Det barnet føler og mærker er der ikke andre der ved.

når barnet bliver ældre, kommer der mere til. social arena. Der findes forskellige normer på hvert områder.

# data[].attributes.body
Leg skal have værdig i sig selv, leg skal være grundlæggende i for barnets udvikling.

En observerende: bagved barnet
Understøttende: Ved siden af barnet.
Igangsættende: Går foran, den voksne sætter dagsorden.
Den der går forets har ansvaret.

Funktions leg: Handler om at undersøge hvad forskellige til kan
Konstrutions leg: Børn skaber og bygger, De kan anvende forskellige materialer.
Symbol leg: Lege hvor ting står for noget, Klodser er kager og en kasse kan være et tog ovs.
Parrael leg: Barnet er interesseret i andre børn, men foretrækker stadig individuel leg. Lege stille ved siden af hinanden.
Rolle leg: Det er "som om Leg". Barnet tager bestemte roller som en anden person eller dy.
Regl leg: Lege hvor der er regler. Det  kan være skjul, tagfat, kortspil, bræt spil osv.

# data[].attributes.body
Difinationen på leg: Leg er vigtig for børns udvikling. børn kan udvikle fantasi, kompetencer, færdigheder og socialisering. Socialisering er en proces der foregår når barnet lære samfundets normer og værdier.
Brigitta Olofsson: Har arbejdet med at gøre leg til en anerkende pædogogisk metode. Hun mener at børn leg er præget af, at den er spontan, udføres frivilligt og at legen ikke har et mål.  Brnet bruget legen til at give udtryk for erfaringer og forestillinger.

Ditte winter-lindquist:
hun er optaget at hvad børns leg handler om og om hvilken betydning leg har for børn fantasi.  Hun mener at legen ikke har et ydre formål. hun mener at børn leger fordi de kan lide at lege.

# data[].attributes.headline
Dagtilbudsolven og den styrkede læreplan

# data[].attributes.subject
Dagtilbudsolven og den styrkede læreplan

# data[].attributes.body
Børn i udsatte positioner. Barn i en udsat position.

Barn med hørenedsættelse.

Der skal fremgå i planen hvordan det pædagogiske læringsmiljø understøtter børns læring, Herunder nysgerrighed, gåpåmod, selvværd, bevægelse.

Det røde: Læreplanstemaerne

# data[].attributes.body
første asyl 1828 i Dk
Asyl var en mulighed for at kvinder kunne få passet børn, så de kunne komme ud og tjene til dagen og vejen.
2-3 voksne til 100 børn.
Alternativ: børn passede sig selv.

Platon: Han mente at børn skulle undervises i særlige dicipliner på bestemte tidspunkter. Han mente at det er forudbestemt hvilken gruppe børn i samfundet kom til at tilhøre som voksen.
Han rejste kernespørgsmålet; hvad skal vi opgrage børnene til?

Rousseau: Ham taler om reform pædogogikken. følelser har en betydning for at være menneske i denne her verden. Børn skulle mærke indefra. Børn skulle lære efterhånden får brug for kompetencer

Kant: han voksede op i fattige kår.  Han var meget arbejdssom,  afslutted sine studier seks år senere i en alder af 22

Frøbel: Børnene skulle være spontane og kreative. Barnet skulle have fritid.

Maria Montessori: Barnet skulle være selvhjulpen, de skal have lov til at være frie og være selvstændig.

Neill: Ingen er klog eller god nok til at forme en karater. Han mener den socialesering er til skade for barnet. Eleverne skulle blive selvstændige og udvilke lyst til at leve.

Stig Brostrøm: Han siger der skal være struktur om børnene. Faste pladser, brug for kontrol.  børn skulle have det godt, det er fint med frihed men der skal være en struktur.

Montessori: børn skal deltage i det pratiske arbejde.  de skal være med til at lave mad dække borde. Milijøet er for børnene.

# data[].attributes.body
Smitte Modellen

# data[].attributes.body
Smette modellen

# data[].attributes.body
Smette hvordan gør vi det

# data[].attributes.body
HVAD ER MARTE MEO METODEN, han fokusere på det der lykkedes. Benævelse af barnet.

Marte meo er en metode til observation, analyse og vurdering af kommunikations- og samspils situationer. Gennem analyse af videooptagelser af almindelige hverdags situationer kan de naturlige udviklings støttende kommunikationspotentialer afdækkes.

Metoden er anvendelig i forhold til alle typer af samspil, eksempelvis mellem forældre og børn, pædagoger og børn samspil, lærere og børn samspil, socialrådgivere og klienter/brugere, samspillet i en personalegruppe mm..