# data[].attributes.body
Hevostalouden ympäristöasioissa suurimman kokonaisuuden muodostaa lantahuolto, joka materiaalivirtoina käsittää rehut, kuivikkeet ja lannan

Suomessa on hevostalleja noin 16 000 ja hevosia noin 74 000. Hevosen lantaa on arvioitu syntyvän Suomessa vuosittain noin 500 000—700 000 tonnia

Suurimmat hevoskeskittymät ovat pääkaupunkiseudulla sekä Turun, Tampereen, Lahden, Jyväskylän, Kuopion, Vaasan ja Oulun seuduilla

# data[].attributes.attachment_link.description
Hevostalouden ympäristöasioissa suurimman kokonaisuuden muodostaa lantahuolto, joka materiaalivirtoina käsittää rehut, kuivikkeet ja lannan. Tallille saapuu ravinteita rehujen ja kuivikkeiden muodossa, ja ne poistuvat kuivikelannassa. Parhaassa tapauksessa ravinteet kiertävät oman tallin alueella eli rehut tuotetaan osittain lannasta saatavien ravinteiden avulla. Suurella osalla talleista ei kuitenkaan enää nykyään ole omaa rehuntuotantoa eikä myöskään peltoa, missä lanta voidaan hyödyntää.

# data[].attributes.body
Lainopillisesti hevosenlannan hyötykäyttö on tehty lähes mahdottomaksi Suomessa. Meillä tulkitaan EU-direktiiviä jätteenpoltosta siten, että hevosenlanta on jätettä, josta voi laillisesti valmistaa pellettejä ja brikettejä

Käytännössä hevostilalliset eivät voi niitä kuitenkaan polttaa. Jätteenpoltto vaatii erikoislaitoksia, joissa on jatkuvat mittauslaitteet

Hevosenlannan hyötykäytöstä on Suomessa tehty liian haasteellista, energiamäärältään suuri biopolttoainelähde joutuu kompostiin

Pahimmassa tapauksessa hevostilallinen joutuu maksamaan arvokkaan energiaraaka-aineen hävittämisestä

Hevosenlantaa saa hyötykäyttää polttamalla Ruotsissa, Tanskassa, Hollannissa ja Saksassa

# data[].attributes.body
Lannanpoltto keskustelut lähtivät seminaarista liikkeelle Forssassa 2008

Hevosen lanta sisältää erittäin paljon energiaa

Jotta hevosenlantaa voidaan polttaa, tulee se kuivattaa tai sekoittaa energiarikkaamman orgaanisen materiaalin kanssa, kuten oljen, hakkeen tai pellettien kanssa

Toinen mahdollisuus on myös hevosenlannan kuivattaminen ja pelletöinti, jonka jälkeen lantaa voidaan käyttää polttoaineena

Kuivikkeen kanssa yhden hevosen päivässä tuottama lantamäärä (n. 20-30 kg/päivä) vastaa energialtaan noin kolmea polttoöljylitraa eli noin 30 kWh

Laskennallisesti keskimäärin 4-5 hevosen lannalla voisi lämmittää omakotitalon ympärivuotisesti

# data[].attributes.headline
Fortum/ lantahuolto (Fortum Horse Power)

# data[].attributes.subject
Fortum/ lantahuolto (Fortum Horse Power)

# data[].attributes.body
Fortumin palvelu on saatavilla toistaiseksi Etelä-Suomen alueella

Palvelu on tarjolla vähintään 4 hevosen talleille tai talleille, joilla syntyy vähintään n. 15 m3 (vaihtolavallinen) kuivikelantaa 3 kuukauden aikana

Tallilta noudettu lanta toimitetaan voimalaitokseen, jossa siitä tuotetaan energiaa: sähköä ja lämpöä -> puhdas, uusiutuva energia -> sillä voidaan    osittain korvata fossiilisia polttoaineita energiantuotannossa-> vaikutus ilmaston-muutokseen

# data[].attributes.body
Tallinpitäjille tarkoitettu palvelu, joka sisältää kuivikkeen tuomisen tallille sekä lantalan tyhjennyksen

Kuivikevaihtoehtoja ovat puupohjaiset kuivikkeet: sahanpuru irtotavarana tai pakattuna kutterinpuru, puupelletti tai purupelletti

Lantalan tyhjennyksessä vaihtoehtoja ovat: koura-autolla tyhjennys tallin omasta lantalasta, vaihtolavan käyttäminen (täysi lava pois ja tyhjä lava tilalle) tai lannan kuormaaminen myös itse mahdollista

# data[].attributes.attachment_link.description
Fortum HorsePower on helppo ja ympäristöystävällinen ratkaisu tallin kuivike- ja lantahuoltoon

# data[].attributes.body
Palvelun hinta muodostuu kuivikkeesta sekä lantanoudosta, joka sisältyy kuivikkeen hintaan

Hintaan vaikuttavat kuivikevalinta ja toimituserän koko, lannan noutotapa ja noutoerä sekä tallin ja voimalaitoksen välinen etäisyys

# data[].attributes.body
Nämä sanat/sanonnat tulivat tästä palvelusta vastaan: Kierrätys, huoleton, murheet pois, helpottaa arkea, helppoa, lanta ei ole ongelmajäte

# data[].attributes.body
Ministeriöiden tiedotteessa kerrotaan, että lakimuutosten myötä lannan poltto korkeintaan 50 megawatin energiantuotantoyksikössä ei enää edellytä jätteenpolttolupaa!

Ympäristöministeriö, maa- ja metsätalousministeriö sekä Elintarviketurvallisuusvirasto Evira ovat yhteistyössä laatineet lannan polttoa koskevan ohjeen

# data[].attributes.attachment_link.description
Hevosenlannan ja muiden tuotantoeläinten lannan käyttö energiantuotannossa helpottuu 15.11. alkaen.

# data[].attributes.body
10 hevosen talli Kirkkonummella, jossa käytetään kutterinpurua

Laskin kuivikkeen kulutukseksi 150kg/hevonen/kk. Kuivikelavoja toimitetaan 8 kerrallaan (840kg/lava). Lannan hakuerä on 30m2 ja kuormaus tapahtuu tallin puolesta.

Tällöin hinnaksi tulee:

46,13€/kk/hevonen

Vuodessa koko tallin kuivike+lantahulto on 5535,36€

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Liisa Enkvist

Talliyrittäjä ja ravivalmentaja Tapio Mäki-Tulokas hidastaa kuusivuotiaan lämminveriori William Birdlandin käyntiin. Ori hikoilee kymmenen kilometrin treenilenkin jälkeen. Se saa loimen päällensä ja pääsee karsinaan lepäilemään puhtaille sahanpuruille.

Ori on autuaan tietämätön siitä, että se makoilee tulevan kaukolämpöenergian päällä. Aikanaan Fortum Horsepower kerää talteen sekä purut että orin niihin aikaansaamat jätökset, joiden ansiosta puru on muuttunut entistä arvokkaammaksi energian lähteeksi.

Mäki-Tulokkaan talli on Varsinais-Suomen alueella ensimmäinen, jonka kanssa Fortum Horsepower on tehnyt sopimuksen hevosten lannan käytöstä energian tuotannossa. Fortum toimittaa forssalaistallille kuiviketta, Mäki-Tulokkaan hevoset tuottavat siihen "lisäarvoa" lannallaan ja lämpöyhtiö hakee kuivikkeen takaisin poltettavaksi Loimaan Kaukolämmön kattiloissa. Tallille tuodaan kolme siirtolavaa, joissa lanta kulkee takaisin voimalaan.

- Tämä on meille todella kätevä systeemi, kehuu Mäki-Tulokas.

Aikaisemmin sahanpurupohjainen kuivike on päätynyt lantalasta omille pelloille. Mäki-Tulokkaan mukaan se ei pitemmän päälle tee pelloille hyvää.

- Onhan tämä hiukan kalliimpaa, mutta tämä on yksinkertaista, kun lämpöyhtiö tuo ja hakee kuivikkeet, Mäki-Tulokas kertoo.

Fortum Horsepower ja Loimaan Kaukolämpö selvittävät parhaillaan yhteistyössä hevosen kuivikelannan soveltuvuutta paikalliseen energiantuotantoon. Fortum Horsepower -niminen palvelu tarjoaa polttoainetta voimalaitoksille ja kuivike- ja lantahuoltoa hevostalleille.

Koejakson tavoitteena on tammi-kesäkuun aikana selvittää kuivikelannan käsittelyä, syöttöä ja vaikutusta lämmöntuotannon polttoprosesseihin.

Kuivikepalvelua tarjoillaan talleille noin 80-100 kilometrin säteellä. Ihan pienille talleille systeemi ei istu, sillä lantaa keräytyy hitaasti. Tallin täytyy myös olla halukas ottamaan kuivikkeeksi joko sahanpuru, kutterinpuru tai puupelletti. Monilla talleilla on kuivikkeena käytössä turve, joka ei hankkeeseen sovellu.

- Haluamme pysyä kotimaisissa kuivikkeissa, ja nämä kaikki ovat metsäteollisuuden sivutuotteita, kertoo Fortum Horsepower -konseptista vastaava Anssi Paalanen.

Paalasen mukaan myös useiden muiden tallien kanssa neuvotellaan lantadiileistä. Lähistöllä olisi esimerkiksi Suomen hevosrikkain kunta Ypäjä, mutta siellä lantahuolto on automatisoitu ison tuotannon takia jo aikoja sitten.

Tallien näkökulmasta kuivikkeen toimitus ja sen takaisin hakeminen on kätevää, mutta myös hintavaa. Lannasta ne eivät suinkaan saa maksua, vaan joutuvat energiayhtiön palvelusta maksamaan. Toisaalta lannasta on usein hankala päästä eroon. Peltojen lisäksi sitä viedään muun muassa erilaisille biomassakentille.

- Lanta on haastava polttoaine, täytyy tietää mitä tekee. Siinä oleva kloori aiheuttaa korroosiota, jos sitä ei oteta pannussa huomioon, kertoo Paalanen.

Lantaa poltetaan jo Lohjalla ja Järvenpäässä. Myös Kotkassa käyttöä on kokeiltu. Tällä hetkellä lantaa palaa Fortumin yhteistyökumppaneiden kattiloissa yli 20 tuhatta tonnia.

- Yhteistyö Loimaan kaukolämmön kanssa mahdollistaa Horsepower-palvelun laajentumisen myös Varsinais-Suomen seudun hevostalleille, iloitsee Anssi Paalanen.

Ongelmana lannanpoltossa on tähän saakka ollut se, että lantaa pidetään jätteenä eikä biomassana. Nyt tilanne on muuttumassa, sillä EU:ssa asetusmuutos mennyt läpi eikä lantaa tarvitse enää polttaa tiukkojen jätteenpolttosäännösten mukaisesti. Suomessa lainsäädännön muutos alkaa heti.

- Hevosen lanta on biomassaa eikä jätettä. Koska hevonen syö pääasiassa heinää, lanta on hyvin palavaa ja siinä on hyvä lämpöarvo, Paalanen kertoo.

Kuivikelannan energiasisältö on lähellä tavanomaisen puupolttoaineen keskimääräistä energiasisältöä.

Loimaalla tuotetaan lämpöä tällä hetkellä biopolttoaineilla. Hevosen kuivikelanta voisi tulevaisuudessa osittain korvata nykyisiä polttoaineita Loimaan kaukolämpöverkon laitoksissa. Paalasen mukaan lanta voisi tulevaisuudessa korvata jopa 10 prosenttia nykyisistä polttoaineista.

- Hevosen kuivikelanta on meille kokeilun arvoinen polttoaine, etenkin kun sitä saadaan läheltä, sanoo Loimaan Kaukolämpö Oy:n Harri Ijäs.

Loimaan Kaukolämpö hakee polttoainevalikoiman monipuolistamisella uusia mahdollisuuksia tehostaa toimintaansa.

- Odotamme mielenkiinnolla koejakson tuloksia, ja selvitämme lisäksi muita mahdollisuuksia energialähteiden monipuolistamiseksi, sanoo Ijäs.

Fakta

Jätteestä biopolttoaineeksi

Suomi sai läpi EU:ssa pitkään ajamansa aloitteen, joka helpottaa hevosenlannan polttoa.

Lainmuutoksen valmistelu alkoi heti.

Hevosenlanta on aiemmin EU:ssa luokiteltu jätteeksi ja poltto on ollut mahdollista vain jätteenpolttolainsäädäntöä noudattamalla.

Lannan polttamiselle on ollut tarkat vaatimukset.

Ne koskevat polton riittävän korkeaa lämpötilaa, päästöjen suodatusta ja niiden jatkuvaa mittausta.

Poltto on ollut mahdollista vain suurimmissa laitoksissa

Jatkossa ei enää vaadita jätteenpolttolupaa, vaan hevosenlantaa voidaan polttaa myös muunkaltaisissa polttolaitoksissa.

Polton vaatimukset ovat jatkossakin melko tiukat. Palamislämpötilan on oltava vähintään kahden sekunnin ajan 850 astetta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Liisa Enkvist Talliyrittäjä ja ravivalmentaja Tapio Mäki-Tulokas hidastaa kuusivuotiaan lämminveriori William Birdlandin käyntiin. Ori hikoilee kymmenen kilometrin treenilenkin jälkeen. Se saa loimen päällensä ja pääsee karsinaan lepäilemään puhtaille sahanpuruille. Ori on autuaan tietämätön siitä, että se makoilee tulevan kaukolämpöenergian päällä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Jotta hevosenlantaa voidaan polttaa, tulee se kuivattaa tai sekoittaa energiarikkaamman orgaanisen materiaalin kanssa, kuten oljen, hakkeen tai pellettien kanssa. Toinen mahdollisuus on myös hevosenlannan kuivattaminen ja pelletöinti, jonka jälkeen lantaa voidaan käyttää polttoaineena. Koska Suomessa lannan polttamisesta ei löydy esimerkkejä, tuodaan tässä esille esimerkkejä Ruotsista. Polttamisprosessista syntyy myös tuhkaa, jota voidaan hyödyntää lannoitteena.