# data[].attributes.body
Es coneix amb el nom de revolució francesa al moviment polític, social, econòmic i militar, que va sorgir a França en 1789; el mateix que va portar com a conseqüència l'ensulsiada de la monarquia absolutista, que fins llavors havia regit a França, alhora que va originar l'establiment d'un govern republicà democràtic i així mateix, la iniciació d'una nova època anomenada com L'època contemporània. La revolució francesa va difondre pel món els ideals de llibertat i fraternitat, així com el de la sobirania popular; i va divulgar, primordialment el coneixement dels drets fonamentals de l'home i del ciutadà.

# data[].attributes.body
Les causes fonamentals que van originar la revolució francesa van ser:
L'absolutisme monàrquic, que es va caracteritzar per l'il·limitat poder del sobirà, l'autoritat del qual no estava subjecta a control algun.
La desigualtat social política i econòmica.
La falta de llibertats i drets. A aquestes causes cal afegir un important factor: la poderosa influència de les noves idees

# data[].attributes.body
Es denomina antic règim a l'estat polític, social i econòmic pel qual va travessar França abans de la revolució. Aquest estat es va caracteritzar pel predomini de l'absolutisme real, així com de les injustícies, les desigualtats i els privilegis, que van constituir, com ja dijímos, les causes veritables de la revolució francesa.

# data[].attributes.body
Distingim les següents etapes en el desenvolupament de la revolució francesa.

# data[].attributes.body
Va ser un militar i governant francès, general republicà durant la Revolució i el Directori, artífex del cop d'estat del 18 de brumario que  va convertir en primer cònsol de la República l'11 de novembre de 1799; cònsol vitalici des del 2 d'agost de 1802 fins a la seva proclamació com a emperador dels francesos (Empereur donis Français) el 18 de maig de 1804, i va ser coronat el 2 de desembre; proclamat rei d'Itàlia el 18 de març de 1805 i coronat el 26 de maig. Va ostentar tots dos títols fins a l'11 d'abril de 1814 i, des del 20 de març fins al 22 de juny de 1815.

# data[].attributes.body
Aquesta Revolució, que va ocórrer l'any 1789, és l'esdeveniment que, segons alguns autors, inaugura l'anomenada Edat Contemporània. Els historiadors del segle XIX, que van fer la línia divisòria de la història, van imputar a aquest esdeveniment el caràcter de marc divisor entre l'Edat Moderna i la Contemporània, per la radicalització política que 🤬 va caracteritzar, cal recordar que en l'edat Contemporània es va donar també la revolució industrial. Per entendre la Revolució de França és necessari conèixer una mica de la situació econòmica i social de la França del segle XVIII.
Fins al segle XVIII, França era un estat en el qual manava el model de l'absolutisme monàrquic. El llavors rei francès, Luis XVI, personificava a l'Estat, reunint en la seva persona els poders legislatiu, executiu i judicial.
Els francesos llavors no eren ciutadans d'un Estat Democràtic Constitucional, com avui és comú a tot el món occidental, però eren súbdits del rei, El rei personificava a l'Estat.

# data[].attributes.body
Dins de l'estructura de l'Estat Absolutista, hi havia tres diferents estats en els quals la població s'emmarca: el primer estat era representat pels bisbes de l'Alt Clergat.
El segon estat tenia com a representants la noblesa, o l'aristocràcia francesa que exercia funcions militars (noblesa d'espasa) o funcions jurídiques (noblesa de toga);
El tercer estat, per la seva banda, era representat per la burgesia, que es dividia entre membres del Baix Clergat, comerciants, banquers, empresaris, els sans-*cullotes("sense pantalons"), treballadors urbans, i els camperols, totalitzant prop de 97 % de la població.
Habia una desigualtat social tremenda.

# data[].attributes.body
Durant els anys previs a la revolució Francesa estava en una situació de crisi profunda, a nivell social, política i econòmica.
França havia participat en una guerra contra Anglaterra que havia acabat sense cap guanyador. L'aristocràcia estava fortament endeutada i els abusos que havien realitzat durant anys, havien fet que l'opinió pública sobre ells anés nefasta. França havia intervingut en el conflicte Nord Amèrica, la qual cosa encara havia generat més deutes.
La situació de França, no obstant això, era ara crítica en el plànol polític-econòmic.
L'etapa preliminar de la revolució de França, va ser la revolta dels privilegiats (1787-1789), que va tenir lloc Quan els Ministres de la monarquia intentin resoldre la crisi econòmica suprimint els privilegis fiscals d'aquests, ningú volia que li anés llevat el seu privilegis, després….
Els membres del tercer estat (molts d'ells influenciats pel pensament iluminista i els fullets que propagaven les idees de llibertat i igualtat, disseminats entre la població) van passar a ser els més afectats per la crisi. A la fi de la dècada de 1780, la burgesia, els treballadors urbans i els camperols van començar a exigir una resposta del rei i de la Cort a la crisi que els afectava, així com van passar a reivindicar drets més amplis i una major representació dins de l'estructura política francesa.
Al juliol de 1788, va haver-hi la convocatòria dels Estats Generals, és a dir, una reunió per a deliberació sobre assumptes relacionats amb la situació política de França. En aquesta convocatòria, el conflicte entre els interessos del tercer estat i els de la noblesa i de l'Alt Clergat, que recolzaven al rei, es van aguditzar.
El rei llavors va establir l'Assemblea dels Estats Generals el 5 de maig de 1789, amb l'objectiu de decidir pel vot els rumbs del país. No obstant això, els vots eren per representació d'estat. Sent així, sempre el resultat seria dos vots contra un, és a dir: primer i segon estats contra el tercer. Fet que va despertar la indignació de burgesos i treballadors.
En aquesta sèrie de reunions, cada estat va tenir un vot en cada tema discutit. Com els seus interessos eren bastant similars, el clergat i la noblesa tendien a votar junts, guanyant consistentment tots els vots. No obstant això, el dia de l'obertura dels Estats Generals de 1789, el tercer Estat va demanar estar en igualtat de condicions a l'hora de votar.
La burgesia, que liderava el tercer estat, va proposar el 10 de juny una Assemblea Nacional, és a dir, una assemblea per formular una nova constitució per a França. Aquesta proposta no va obtenir resposta per part del rei, de la noblesa i de l'Alt Clergat. El 17 de juny, burgesos, treballadors i altres membres del tercer estat es van declarar en una reunió per a la formulació d'una constitució, fins i tot sense la resposta del primer i del segon estat. Al mateix temps, començava un aixecament popular a París i un altre entre els camperols. La revolució de francia es va iniciar.

# data[].attributes.body
Va haver-hi diferents revoltes que van ser reprimides per l'exèrcit, tot la qual cosa va motivar que el general Napoleó Bonaparte, retornat de la seva campanya a Egipte, donés el 9 de novembre de 1799 un cop d'estat (18 de Brumario) instal·lant el Consolat.