# data[].attributes.body
Inter-national komparation

Den klassiske komparationsform

Drejer sig om at sammenligne to (typiske nationale) uddannelsessystemer med udgangspunkt i en særlig problematik (f.eks. Håndtering af international økonomisk konkurrence)

Trans-national komparation

Ikke sammenligning i strikt forstand

Drejer sid ikke om forhold mellem to sidestillede systemer, men om forhold mellem transnationale aktør og (typisk) national uddannelsespolitik

Meta-komparation

Sammenligning af sammenligning

Sammenligning af de måder hvorpå uddannelsessystemer sammenligner sif selv med andre uddannelsessystemer

# data[].attributes.body
Den tyske sociolog Ulrich Beck mener, at vi lever i det, han kalder for risikosamfundet.

Beck hæfter sig også ved det, han kalder den institutionaliserede individualisering i risikosamfundet. På den ene side har den enkelte person oplevelsen af at have frihed til selv at træffe sine egne valg. På den anden side bliver individer i stadig højere grad påvirket af samfundets massive krav om, at man skal tage stilling til fx uddannelse. I dag oplever børn og unge et pres om at have en plan og tage ansvar for deres egen udvikling. I skolen bliver der bl.a opstillet individuelle læringsmål, som den enkelte elev, skal måle sig selv i forhold til. Eller der bliver løbende afholdt karakter– og udviklingssamtaler, hvor den enkelte skal kunne begrunde sin adfærd eller sine valg over for en lærer.

# data[].attributes.body
- Canadisk/amerikansk politolog
- Eastons model: simpel model, der via input og output beskriver den politiske proces.
- "Rollebegrebet":  kan anvendes til at illustrere sammenhængen mellem det politiske system og dets omgivelser.
Man kan være i en politisk rolle (stemmer til valg), en social rolle (går i kirke), en mellem rolle (medlem af en fagforening).

# data[].attributes.body
Employability refererer til egenskaberne hos en person, der gør den person i stand til at opnå og bevare beskæftigelsen.

# data[].attributes.body
- Betegnes som den klassiske empirismes fader.
- Han mener, at man bør skelne mellem er og bør samt at videnskaben skal beskrive fremfor at vurdere.

- Skelner mellem bør og er / man skal beskrive frem for at vurdere.

# data[].attributes.body
-Du er på røven uanset hvad du gør

# data[].attributes.body
"What's the problem represented to be?"
-En metodisk tilgang til policyanalyse

# data[].attributes.body
- Risikosamfund
- Ego-kultur
- Ændringer i kønsroller og familien peger frem mod en øget individualisering
- Individualiseringen må forstås på baggrund af svækkelsen af sociale adfærdsmønstre og historisk givne dominansstrukturer (den frigørende dimension).
- Common sense viden, religiøs tro og de grundlæggende normer mister deres karakter af at være et solidt og nærmest helligt fundament for såvel individet som for fællesskabet
Beck (og Giddens) 'Alt er muligt og du er dine egne muligheders frie valg' --> egen lykkesmed

# data[].attributes.body
- Moderne makroøkonomi
- Efterspørgsel/udbud

# data[].attributes.body
Udbud/efterspørgsel
Den usynlige hånd

# data[].attributes.body
- Fokus på uddannelsessystemets udvikling i århundredeskiftet, og hvordan uddannelse er afhængig af samfundet og ikke bare kan løsrive sig fra det samfund det er i
- doyens: arbejder videre med Sadlers teori og advarer komparative undervisere mod at overføre direkte fra land til land igennem to-vejs relation (uddannelse-samfund)
- "Det handler i højere grad om at forudsige fremtiden end at overfører fra fortiden"

# data[].attributes.body
Intersektionalitet
+kritik af begrebets snæverhed
Marginalisering af X

# data[].attributes.body
Konkurrencestat

# data[].attributes.body
Fremmedegørelse af mennesket fra sig selv
Tingsliggørelse af arbejderen
- individ som producent af merværdi
Kapitalen: udbyttersamfundet
Dialektisk materialisme: Bevidsthed udvikles gennem social væren. Bevidsthed og historie vokser ud af modsætningsfyldte forhold som f.eks. produktionsforhold og produktionskræfter.

# data[].attributes.body
Klassisk komparation
Area studies

# data[].attributes.body
Klassisk liberal økonomi:

Fri konkurrence som samfundets drivkraft. Skal være styret af udbud og efterspørgsel

Statens opgave er at sørge for fri konkurrence, privat ejendomsret

Videnskabelige socialisme:

To hovedklasser (borgerskabet og proletariatet).

Neoliberalisme:

Statsimplementeret økonomi

1)antinaturalistisk opfattelse af markedet, som skal skabes og opretholdes af en stærk stat, der intervenerer for markedet, 2) ambitionen om at bruge staten til at udbrede konkurrencelogikken til alle dele af vores private og politiske liv.

Keynesiasme:

Kom som modsvar til 1930’ernes liberale økonomi.

Et af hovedpointerne er, at staten i tider med lavkonjunktur bør forsøge at skabe vækst via en ekspansiv finanspolitik

Monetarisme:

Et lands prisniveau og øvrige økonomi styres mest effektivt ved, at man kontrollerer pengemængden, snarere end med finanspolitiske virkemidler.

Det frie marked og den naturlige arbejdsløshed: En vis arbejdsløshed er naturligt og godt, da det holder lønningerne nede.

# data[].attributes.body
Synlighedsfelter
Sandhedsregime
Magtteknologier
Subjektivering

# data[].attributes.body
Strukturationsteori

# data[].attributes.body
Kapitalerne

Social

Økonomisk

Kulturel

Felt

Relationer mellem forskellige positioner

Feltet bestå af en række aktører, der alle er interesserede i at tilegne sig feltets kapital

Et felt er ikke det samme som en institution

Habitus

Værdier

Normer

Symbolsk vold

Dominans mellem køn eller nationer

Opstår mellem agenter

# data[].attributes.body
Magtanalytik:
- Governmentality
- Diskurs