# data[].attributes.body
- Să formuleze definiția fabulei
- Să numească 3 caracteristici ale fabulei
- Să descopere morala fabulei
- Să povestească pe scurt fabula "Boul și vițelul" de G. Alexandrescu
Scopul lecției:
- Dezvoltarea gândiri critice
- Lucru în echipă
- Înțelegerea textului

# data[].attributes.body
Fabula este operă epică de mică întindere, cu caracter satiric și moralizator, în care întâmplările sunt puse pe seama animalelor, obiectelor sau fenomenelor, care întruchipează anumite tipuri umane criticate de autor.
Trăsături:

evidențierea principalelor figuri de stil: personificarea si alegoria

evidentierea tipurilor umane satirizate de autor

sursele umorului

existenta moralei

# data[].attributes.body
Un bou ca toţi boii, puţin la simţire,

În zilele noastre de soartă-ajutat,

Şi decât toţi fraţii mai cu osebire,

Dobândi-n cireadă un post însemnat.

–Un bou în post mare? – Drept, cam ciudat vine,

Dar asta se-ntâmplă în oricare loc:

Decât multă minte, ştiu că e mai bine

Şa ai totdeauna un dram de noroc.

Aşa d-a vie?ii veselă schimbare,

Cum şi de mândrie boul stăpânit,

Se credea că este decât toţi mai mare,

Că cu dânsul nimeni nu e potrivit.

Viţelul atuncea, plin de bucurie,

Auzind că unchiul s-a făcut boier,

Că are clăi sumă şi livezi o mie:

„Mă duc – zise-ndată – niţel fân să-i cer.”

Făr-a pierde vreme, viţelul porneşte,

Ajunge la unchiu, cearcă a intra;

Dar pe loc o slugă vine şi-l opreşte:

„Acum doarme – zice – nu-l poci supăra.”

– „Acum doarme? ce fel! pentru-ntâia dată

După-prânz să doarmă! Obiceiul lui

Era să nu şază ziua niciodată;

Ăst somn nu prea-mi place, şi o să i-o spui.”

– „Ba să-ţi cauţi treaba, că mănânci trânteală;

S-a schimbat boierul, nu e cum îl ştii;

Trebuie-nainte-i să mergi cu sfială,

Primit în casă daca vrei să fii.”

La o mojicie atâta de mare,

Viţelul răspunde că va aştepta;

Dar unchiu se scoală, pleacă la plimbare,

Pe lângă el trece, făr-a se uita.

Cu mâhnire toate băiatul le vede,

Însă socoteşte că unchiu-a orbit;

Căci fără-ndoială nu putea a crede

Că buna lui rudă să-l fi ocolit.

A doua zi iarăşi, prea de dimineaţă,

Să-l găsească vreme, la dânsul veni:

O slugă, ce-afară îl vedea că-ngheaţă,

Ca să-i facă bine, de el pomeni.

„Boierule – zise – aşteaptă afară

Ruda dumitale, al doamnei vaci fiu.”

– „Cine? a mea rudă? Mergi de-l dă pe scară.

N-am astfel de rude, şi nici voi să-l ştiu.”

# data[].attributes.attachment_link.title
Boul și vitelul - Grigore Alexandrescu | lectura: Petronela Lazarescu

# data[].attributes.body
Opera ,,Boul si vitelul'', de Grigore Alexandrescu, este o fabula, deoarece autorul exprima alegoric prin intermediul

animalelor, plantelor, obiectelor neinsufletite, actiuni specifice

oamenilor, satirizand defectele acestora si incheindu-se printr-o morala cu continut educativ.

In primul rand, este o opera epica cu o structura specifica.Astfel, prima parte prezinta o scurta intamplare la care iau parte personaje animaliere:boul si vitelul. Actiunea este simpla, urmeaza un singur fir narativ, este liniara si concisa. Putem recunoaste in inlantuirea evenimentelor schita unui subiect epic. Expozitiunea ne prezinta imaginea unui bou obisnuit: “un bou ca toti boii”, care prin mare noroc dobandeste o pozitie sociala importanta. Acest moment constituie constiuie intriga, care determina desfasurarea actiunii scurte, constituita din incercarile unui vitel, ruda apropiata a boului, de a lua legatura cu unchiul sau, devenit bogat, pentru a obtine si el macar “niste fan”. Incercarile vitelului sunt zadarnice, fiind indepartat de catre sluga stapanului pe diferite motive. Actiunea ajunge la intensitatea maxima in momentul in care boul iesit la plimbare trece PE langa vitel ignorandu-l. Necrezand ca a fost ocolit intentionat: “ca buna s-a ruda l-ar fi ocolit”, perseverent, vitelul revine a doua zi la casa boului. In deznodamant, boul indignat de indrazneala vitelului porunceste slujitorului sa fie aruncat PE scari pentru ca el nu are astfel de rude.Morala este cea de a doua parte a unei fabule. Ea se degaja din fapte si intamplari, este implicita, nu se exprima direct, ci se deduce si se refera la faptul ca bogatia schimba caracterul si comportamentul omului, facandu-l insensibil si trufas. Prin morala scriitorul isi exprima dezaprobarea fata de bou,avand in acelasi timp un sentiment de compasiune pentru vitel.Principalul mod de expunere este naratiunea, care se imbina cu dialogul.

In al doilea rand, opera prezinta defectele omenesti puse pe seama animalelor prin intermediul alegoriei.Astfel, Boul apare portretizat moral, sugerand omul insensibil, norocos, comun:“un bou ca toti boii, parvenit, ingamfat si trufas. El este superficial, se crede unic, banii ii schimba caracterul, ignorandu-si propria ruda.

Vitelul intruchipeaza omul modest, sarac, naiv, inocent, increzator, optimist, rabdator si perseverent, iar naratorul apare ca un observator, facandu--si simtita prezenta prin expresia,, in zilele noastre''.Autorul isi exprima atitudinea critica fata de defectele infatisate, urmarin indreptarea acestora.

In concluzie, tinand cont de argumentele mentionate, putem afirma ca textul citat este o fabula.

# data[].attributes.body
Morala este cea de-a doua parte a fabulei. Ea se degajă din fapte și întâmplări, este implicită, nu se exprimă direct, ci se deduce. În cazul de față se referă la faptul că bogăția schimbă caracterul și comportamentul
omului, făcându-l insensibil și trufaș.
Prin morala scriitorul își
exprimă dezaprobarea față de bou, având în același timp un sentiment de compasiune pentru vițel.
Naratorul vrea să provoace gândirea cititorului pentru ca acesta să nu repete greșelile personajelor din fabulă.