# data[].attributes.body
Isohapero on hyvä ruokasieni. Sen lakki on 5- 15 cm leveä paksumaltoinen ja kupera. Väriltään se on omenan - tai tiilenpunainen

# data[].attributes.body
Isohapero on hyvä ruokasieni. Sen lakki on 5-15 cm leveä paksumaltoinen ja kupera. Väriltään se on omenan- tai tiilenpunainen

# data[].attributes.body
Koivuhapero on mieto, mutta heltan kohdalta kirpeä. Sen lakki on 5-15cm leveä

# data[].attributes.body
Kantarelli, eli keltavahvero:
Heimo: Kanttarellit
Suku: Vahverot
Ulkonäkö: Keltavahvero on keltainen sieni. Sen varsi on vaaleampi. Keltavahveron lakki on noin 4-8cm leveä, eli melko pieni. Sen jalka on 3-10cm pitkä ja n. 1cm paksu.
Syötävyys: Erinomainen ruokasieni.
Satoaika: Kesä-Lokakuu.
Kasvaa usein suurina ryhminä koivujen, mäntyjen ja kuusien joukossa.

# data[].attributes.headline
Kooltaan sieni on pienikokoinen ja muodoltaan torvimainen. Sienistjän on usein etsittävä sitä sammaleen seasta. Onneksi se kasvaa ryhmissä ja usein suurena joukkona. Suppilovahveron näköisellä kosteikkovahverolla  lakin alapinta on oranssi tai valkoinen ja lähes sileä, kun taas suppilovahveron lakin alapinta on usein harmaa.

# data[].attributes.subject
Kooltaan sieni on pienikokoinen ja muodoltaan torvimainen. Sienistjän on usein etsittävä sitä sammaleen seasta. Onneksi se kasvaa ryhmissä ja usein suurena joukkona. Suppilovahveron näköisellä kosteikkovahverolla  lakin alapinta on oranssi tai valkoinen ja lähes sileä, kun taas suppilovahveron lakin alapinta on usein harmaa.

# data[].attributes.headline
Suppilovahvero on pieni ja syötävä sieni

# data[].attributes.subject
Suppilovahvero on pieni ja syötävä sieni

# data[].attributes.body
Kanttarelli:
heimo:kanttarelli
satoaika: kesä-lokakuu
Kanttarellit ovat suosittuja kauppasieniä. se kasvaa kangasmetsissä ja männikössä.Saatat joskus löytää yhdellä kerralla jopa kauhean määrän kanttarelljä.
Kanttarelleistä voi tehdä esim.sienikeittoa tai piirakkaa jne..

Punakärpässieni:
heimo: kärpässienet ja limalakit
satoaika: elo-syyskuu
Punakärpässientä ei voi käyttää mihinkään koska se on myrkyllinen. Tunnistat tämän punaisesta lakista ja valkoisista pilkuista.

# data[].attributes.body
Punakärpässieni on suomen yleisin myrkkysieni.Se on helppo tunnistaa, koska sillä on punainen lakki jossa on valkoisia täpliä.  Heimo: Kärpässienet ja limalakit
punakärpässieni sisältää monia myrkyllisiä sekä huumaavia aineita .Sen syöminen vaikuttaa keskushermostoon. Punakärpässieni voi kasvaa jopa 20 sentin korkuiseksi .Kärpäsienen voit löytää Keskikesästä eteenpäin.

# data[].attributes.body
männiköissä.

# data[].attributes.body
kanttarelli on keltainen
kanttarellit kasvavat kesä-lokakuussa. Kanttarelli on hyvä ruokasieni kanttarellit kasvavat

# data[].attributes.body
Herkkutatti on arvostettu ruokasieni. Suomessa herkkutatti on kauppasieni,jonka poimimiseen saa koulutusta ja jonka myyminen on kannattavaa liiketoimint

# data[].attributes.body
Erinomainen ruokasieni.
-Maku mieto
-Heikko
Kasvaa melkein kokomaassa mutta ei pohjois suomessa.Kartiohuhtasienen saattaa sekoittaa Korvasieneen ja Pallosieneen. Satoaika Touko-kesäkuu. Jalka 3-15cm pitkä 1,5-4 cm paksu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sepon sieniopas - Kartiohuhtasieni - Morchella elata

# data[].attributes.attachment_link.description
Ensimmiset pienet kartiohuhtasienet saattavat ilmaantua jo huhtikuun loppupuolella. Varsinainen satokausi alkaa yleens huhti-toukokuun vaihteessa. Keskuun koittaessa sesonki on jo ohi. Nin yleens. Ensimmisi kasvupaikkoja ovat mm. valoisat ja lmpimt pihat, puutarhat ja puistot. Usein pensaiden alla lastukoilla ja nurmikoiden reunoilla. Muita kasvupaikkoja ovat lehtipuumetsikt, joutomaat, heinikot ja tienreunat.

# data[].attributes.body
Herkkutatti on ruokasieni.herkkutatin tunnistaa sen vaaleanruskeasta lakista ja valkoisesta jalasta. Suomessa herkkutatti on kauppasieni

# data[].attributes.body
keltahapero:
Keltahaperon lakki on 4-10cm. Se on väriltään kirkkan keltainen. Kasvuaika on varhainen ja sitä löytää heinäkuusta syyskuuhun. Ne ovat hyviä ruokasieniä, mutta usein aika toukkaisia.

# data[].attributes.body
herkkutatti:
Herkkutatti on ruokasieni. Se on väriltään ruskea. Se kasvaa mieluiten metsänpohjassa, jossa ei ole aluskasvillisuutta. Isoimmat herkkutatit painavat yli kilon. Se on tanakka ja kiinteä. Herkkutatti kasvaa elo-syyskuussa.
heimo: tatti
kaari: kantasienet
suku: kivitatit

# data[].attributes.body
Kooltaan sieni on pienikokoinen ja muodoltaan torvimainen. Sienestäjän on usein etsittävä sitä sammaleen seasta. Onneksi se kasvaa ryhmissä ja usein suurena joukkona. Lakin halkaisija on useimmiten alle viisi senttiä. Sen lakki on kellertävän tai harmahtavan ruskea, keskellä on selvä suppilo. Suppilon keskeltä on useimmiten selvä reikä onttoon jalkaan, joka on kellertävä ja melko pitkä ja hoikka. Alapinnan harvat helttamaiset poimut ovat leveitä, johteisia ja haaroittuvia. Sienen maku ja tuoksu ovat mietoja

# data[].attributes.body
Valkokärpässieni:
Valkokärpässieni on väriltään puhtaan valkoinen ja myös heltat ovat valkeat. Se on Suomen myrkyllisin sienilaji eli tappava. Useat syötävät lajit muistuttavat valkokärpässientä joten pitää olla varovainen. Valkokärpässieni kasvaa elo-syyskuussa. Sitä tavataan paljon paksusammaleissa kuusikoissa ja myös havu- ja sekametsissä.

Korvasieni:
Korvasienen väri on mustanruskea ja poimuttunut aivojen tavoin. Se kasvaa koko suomessa. Vaikka korvasieni on myrkyllinen, se on myös syötävä kunhan sen keittää. Korvasieniä myydään sekä raakoina, että esikäsiteltyinä. Korvasieniä on paljon siellä missä maa on rikkoutunut esimerkiksi hiekkasilla kankailla. Samankaltaisia lajeja ovat esimerkiksi: laakakorvasieni, kesäkorvasieni ja lehtokorvasieni.

# data[].attributes.body
*heimo:albatrellaceae
*suku:lampaankäävät
*Syötävyys:Erinomainen ruokasieni
*Samannäköisiä lajeja:typäskääpä
Lakki*5-20cmleveä
Jalka*
2-8cmpitkä

# data[].attributes.body
Keltahapero

heimo: haperot ja rouskut
Suku :haperot ja russula
Haju: heikko
Säilytys: kuivaus ja pakastus
Maku: mieto ja pähkinämäinen
satoaika: Kesä - syyskuu
kasvupaikka: ranta ja sekametsät.
keltahapero on hyvä ruokasieni. Keltahapero on nuorena hyvin toukkanen.
Keltahapero maistuu pähkinäiseltä/ mantelimaiselta.
Ja keltahapero näyttää tuolta.

Mustatorvisieni

Mustatorvisieni näyttää tuolta ( se on vähän kuin musta kanttarelli). Sen haju on omenainen, maku mieto, satoaika elo-syyskuu, suku torvisienet, heimo kanttarellit. ja sen on erinomainen ruokasieni. Mustatorvisieni kasvaa yleensä Etelä-Suomen lehdoissa, tuoreissa kangasmetsissä ja kuusimetsässä. Minä olen syönyt yli 20 vuotta vanhoja mustiatorvisieniä koska ne olivat säilötty oikein.

# data[].attributes.body
*Heimo: tatit
*Suku:Lehmän tatit *Syötävyys: – syötävä ruokasieni
*Samannäköisiä lajeja:Lehmän tatti
*Haju: mitätön
*Maku:mieto,hapan
*jalka:7-20cm pitkä
*lakki: 5-15 cm leveä

# data[].attributes.body
Koivuhapero kuuluu haperoiden heimoon.
Koivuhaperon jalka ja lakki murtuvat helposti.
Haperoita voi valmistaa ruuaksi ihan sellaisena miten ne on poimittu.
Koivuhaperon maku on mieto, helmoissa kirpeä.
Satoikäiseen: kesä-lokakuu.
Koivuhaperon väri on vihertävä lakista ja jalasta valkoinen

# data[].attributes.body
Kärpässienen kasvuakin on kesä- lokakuu.
Sato on yleensä runsas ja pitkäaikainen

# data[].attributes.body
Kärpässieni on myrkyllinen, jos sitä syö.
Kärpässienen lakki on noin 8-20cm leveä ja jalka 10-25cm pitkä.
Kärpässieni kasvaa lehti- ja sekametsissä, pihoilla, puistoissa ja sammalikossa.

# data[].attributes.body
Punakärpässieni on myrkyllinen, jos sitä syö.
Kärpässienen lakki on nuorena pallomainen.
Kärpässienen lakki on noin 8-20cm leveä ja jalka 10-25cm pitkä.
Kärpässieni kasvaa lehti- ja

# data[].attributes.body
Voitatti
Domeeni:Aitotumalliset
Kunta:Sienet
Kaari:kantasienet
Alakaari:avokantaiset
Suku:Voitatit
Laji: luteus

# data[].attributes.body
Punakärpässieni
Se on suomen myrkyllisin sieni.
Kunta: Sienet
Kaari: Kantasienet
Alakaari: Avokantaiset
Lahko: Helttasienet
Heimo: Kärpässienet ja limalakit
Suku: Kärpässienet

# data[].attributes.body
Kanttarelli:
heimo: kanttarellit
satoaika: kesä-lokakuu
Kanttarellit eli keltavahverot ovat suosittuja metsäsieniä. se kasvaa esim. kangasmetsässä ja männiköissä Usein koivun kuusen tai männyn seurassa suurina ryhminä. Kanttarellista voi tehdä vaikka kanttarellikastiketta kanttarellikeittoa tai kanttarellipiirakkaa.

Valkokärpässieni
heimo: kärpässienet ja limalakit
satoaika: elo-syyskuu
valkokärpässieni kasvaa ainakin kuusikossa ja paksussa sammalikossa. Valkokärpässieni on tappavan vaarallinen eikä sitä saa maistaa.

# data[].attributes.body
Karvarousku:
Karvarousku (toiselta nimeltään karvalaukku) kasvaa koivumetsissä. Karvarouskun lakki on vaaleanpunainen ja lakin reunoilla on nukkamaista karvaa. Sienen vanhentuessa lakki muuttuu muodoltaan suppilomaikseksi ja voi olla jopa 15 senttiä leveä. Sienen maku on polttavan kirpeä. Karvarouskun paras satoaika on syyskuu, mutta Etelä-Suomessa se venyy lokakuuhun asti. Sientä keitetään useinmiten 10 minuuttia kunnes se on hyvä ruokasieni.

# data[].attributes.body
Suppilovahvero:
Suppilovahvero kuuluu vahveroihin ja on erinomainen ruokasieni joka ei tarvitse esikäsittelyä. Suppilovahveroa löytää syys- ja lokakuun aikana. Laji on yleisin Etelä- ja Keski-Suomessa. Suppilovahverot kasvavat suurina joukkoina sammalten seassa. Lakki on väriltään kellertävän harmaan ruskea. Suppilovahverot ovat pienikokoisia ja muodoiltaan torvimaisia. Sienen maku on mieto samoin tuoksukin. Jalka on suippo ja pitkä joka on kellertävän värinen. Suppilovahvero voi pakastaa, keittää ja yms.

# data[].attributes.body
Herkkutatti:
Herkkutatilla on paksu jalka ja turpea lakki. Herkkutattia tavataan lähes kaikkialla pohjoisen pallonpuoliskon seka- ja havumetsissä, se on arvostettu ruokasieni. Kaikista suurimmat herkkutatit painavat yli kilon. Herkkutatti kasvaa mieluiten metsän pohjassa jossa ei ole aluskasvillisuutta,  se elää myös symbioossa useiden puulajien kanssa. Vähemmiten herkkutatin lakki kasvaa 10-30 sentiseksi halkaisijaltaan. Lakki on väriltään ruskea. Herkkutatin jalan pinnalla on valkoinen verkkokuvio, sen paras lajituntomerkki.

# data[].attributes.body
Keltaverho
Jalka: 3–10 cm pitkä, 0,5–1 cm paksu
Lakki: 2–13 cm leveä
Satoaika: Kesä–lokakuu.
Tähän väliin oon nähnyt usein
Maku: Mieto, lievästi kirpeä
Haju: Miellyttävä, voimakas, hedelmäinen.

# data[].attributes.body
Keltaverho

# data[].attributes.body
Herkku tatti
Lakki: 5–30 cm leveä
Jalka: 5–15 cm pitkä
Haju: Miellyttävä, pähkinäinen
Satoaika: Heinä–lokakuu.

# data[].attributes.body
Kanttarelli:
Kanttarelli on väriltään oranssinkeltainen ja sitä kutsutaan myös keltavahveroksi. Kanttarellin lakki on n. 4-8 cm leveä, harvoin yli 10 cm leveä eli aika pieni. Lakin tasainen pinta on aaltoileva sekä kuiva. Kanttarellin yleisiä kasvupaikkoja ovat polkujen varret ja muut kovaksi painautuneet valoisat maastonkohdat. Se on yksi parhaista ruokasienistä, ja se on parhaimmillaan sellaisenaan paistettuna. Kanttarellissa on B- ja C-vitamiineja sekä runsaasti kuituja. Siinä on myös proteiinia.

# data[].attributes.body
Isohapero jatkuu...
Satoaika: Heinä–syyskuu.
Lakki: 8–20 cm leveä.

Herkku tatli

# data[].attributes.body
Sieni on isohapero

Jalka: Suhteellisen pitkä (10–15 cm), 1,5–3 cm paksu.Haju: Heikosti hedelmäinen.

# data[].attributes.body
Väriltään keltavahvero on munankeltainen, vanhemmiten haalistuva. Sen lakki on melko pieni, noin 4–8 cm leveä, harvoin yli 10 cm leveä. Lakin tasainen pinta on kuiva ja aaltoileva. Varsi on alaosasta usein vaaleampi. Heltat ovat paksut, johteiset ja haaraiset. Malto on paksua, lähes valkoista ja miellyttävän tuoksuista. Itiöpöly on vaalean kellertävää.

Suppilo vahvero
Kooltaan sieni on pienikokoinen ja muodoltaan torvimainen. Sienestäjän on usein etsittävä sitä sammaleen seasta. Onneksi se kasvaa ryhmissä ja usein suurena joukkona. Lakin halkaisija on useimmiten alle viisi senttiä. Sen lakki on kellertävän tai harmahtavan ruskea, keskellä on selvä suppilo. Suppilon keskeltä on useimmiten selvä reikä onttoon jalkaan, joka on kellertävä ja melko pitkä ja hoikka.