# data[].attributes.headline
Tekstopgivelser til de forskellige fokusområder

# data[].attributes.subject
Tekstopgivelser til de forskellige fokusområder

# data[].attributes.body
Et udvalg af tekster vi har arbejdet med i år!

# data[].attributes.body
Læs teksten de to tekster
1) http://www.clioonline.dk/geografifaget/index.php?id=1776
2) http://www.clioonline.dk/geografifaget/forloeb/show-unitplan/?unit_plan=4d815d4d-b0f0-4610-9482-3eeef6645ee1&active_element=d2cf3d44-8c6e-46b0-842d-0175e931665c&cHash=295fdb5a9f624b3ab19794209c41facf

Er det et stort problem at få havvand i drikkevandet?
Hvorfor / hvorfor ikke?
Hvad kunne man evt. gøre ved det?

# data[].attributes.body
Læs teksten og svar på opgaverne
http://www.clioonline.dk/geografifaget/emner/vejr-og-klima/vandets-veje/drikkevand/

# data[].attributes.body
Mål: Eleverne undersøger, hvilke menneskelige processer, der forbruger drikkevand og kommer med forslag til, hvordan vi mindsker forbruget.

1. Start med en brainstorm under overskriften ”Her bruges rent vand”. Lav den på computer eller papir, men sørg for at gemme jeres resultat.

2. Nedskriv nu årsager til, at det er vigtigt at spare på vandet, søg evt. på nettet, om der er andre gode grunde til at spare på vandet end dem, I har tænkt på.

3. Lav en liste over processer, hvorved drikkevand bliver omdannet til spildevand både privat og i industrien og markér på listen, hvor I mener man kunne mindske forbruget.

4. Skriv, tegn eller illustrer på anden måde jeres løsningsforslag. I kan hente hjælp på de forskellige links, der hører til opgaven, samt søge informationer på nettet, biblioteket, ved fagpersoner og lign.

http://www.vvs-trading.dk/SEEEMS/482.asp www.vandetsvej
http://www.dst.dk/pukora/epub/Nyt/2003/NR034.pdf http://www.dst.dk/pukora/epub/Nyt/2003/NR034.pdf
http://www.brugmerespildmindre.dk/skjult-vandforbrug Rødovre forsyning: http://rfas.dk/vand/sparpaavandet/
http://sustainable.dk/2-vand/3-hvad-bruger-vi-vand-til/ http://www.geus.dk/DK/popular-geology/edu/viden_om/grundvand/Sider/gv02-dk.aspx#vg21
http://www.geus.dk/DK/popular-geology/edu/viden_om/grundvand/Sider/default.aspx

# data[].attributes.body
http://www.clioonline.dk/geografifaget/emner/vejr-og-klima/vandets-veje/grundvand/?unit_plan=c0d6c177-2314-4ef9-b8fb-61ce07752fa2&active_element=9534b6e4-9557-487a-b5bf-e78839bf06ae&show_unit_plan=1

# data[].attributes.body
klik på den lille professorhat til højre, når I er gået ind på linket.
http://www.clioonline.dk/geografifaget/emner/vejr-og-klima/vandets-veje/vandindvinding/

# data[].attributes.body
Film om drikkevand i Danmark: kortlink.dk/pvvm
Hvad er problematikken i filmen?

Tekst og video om grundvand: kortlink.dk/hbsk
- Hvor og hvordan dannes der grundvand?

Tekst og video om drikkevand: kortlink.dk/px5k
- Hvordan bliver grundvand  dannet og gjort klar til drikkevand?

# data[].attributes.body
http://www.clioonline.dk/geografifaget/emner/vejr-og-klima/vandets-veje/vandets-kredsloeb/

# data[].attributes.body
Ferskvand vs. saltvand
Søen som økosystem
http://www.clioonline.dk/biologifaget/emner/oekosystemer/ferskvand/soeen-som-oekosystem/
Havet som økosystem
http://www.clioonline.dk/biologifaget/emner/oekosystemer/hav/havet-som-levested/

# data[].attributes.body
I arbejder videre med jeres collage.

Video: https://www.youtube.com/watch?v=6Z1e4dkcT5Y

Varighed: 2 min.
Forklarer hvad der sker i kroppen, når alkohol kommer ind i kroppen.

Video: https://www.youtube.com/watch?v=GX83vSyMHhk
Krybdyr hjernen fortalt af Peter Lund Madsen
Varighed: 2 min.
Hvad sker der i hjernen, når man drikker. Sociale færdigheder.

Artikel: Mister man hjerneceller af at drikke?
http://illvid.dk/mennesket/hjernen/mister-man-hjerneceller-ved-at-drikke
Altså man mister ikke hjerneceller, men hjernens funktioner bliver nedsat.

Artikel: http://videnskab.dk/sporg-videnskaben/skal-derfor-kan-du-intet-huske-dagen-derpa
Handler om hukommelsestab og sociale færdigheder.

Unge drikker
Se på statistikker over unges alkoholvaner. (Se vedhæftning)
Danskernes alkoholkultur har ændret sig: https://www.youtube.com/watch?v=dkUmYfSMFoM (TV-avisen)

# data[].attributes.body
Tekst 1: Nyrernes funktion http://www.clioonline.dk/biologifaget/emner/krop/kroppen/nyrer/
Tekst 2: Leverens funktion http://www.clioonline.dk/biologifaget/emner/krop/kroppen/leveren/
Tekst 3: Hvad sker der i kroppen?
http://www.zero16.dk/Default.aspx?ID=3517&PID=18139&Action=1&NewsId=1731
Video: Hvordan reagerer nervesystemet? https://www.youtube.com/watch?v=4mSH5_6wugs

I skal lave en collage hvor I på den ene side viser hvad der sker i kroppen fysiologisk. På den anden side skal I skrive en narrativ historie om rejsen med alkohol. I skal gøre brug af teksterne og videoen.

# data[].attributes.body
Læs: http://www.clioonline.dk/geografifaget/emner/demografi-og-erhverv/erhverv/de-tre-hovederhverv/

Download den vedhæftede fil og lav opgaverne. Skriv bare svar i jeres egne dokumenter.

# data[].attributes.body
Der findes over 20.000 forskellige rissorter i Verden. Det betyder bl.a., at man kan dyrke ris på flere forskellige måder og i forskellige klimaer.

I Kina kan man se dette fænomen ganske tydeligt i de forskellige provinser, som dyrker meget ris.

Jeg kan undersøge verdens og Kinas risproduktion og forklare, hvilke steder der produceres allermest ris.

Jeg kan analysere forskellige hydrotermfigurer fra forskellige klimazoner.

# data[].attributes.attachment_link.description
Globalisering › Kina › Risdyrkning i Kina › Hydrotermfigurer og risproduktion › Sammenhold risproduktion og klima

# data[].attributes.body
1) Læs og tag noter.
Se filmklippet TIL SIDST.
Hvad kan man læse i en hydrotermfigur?
Hvordan hænger klimazoner, plantebælter og hydrotermfigurer sammen?
http://www.clioonline.dk/geografifaget/emner/vejr-og-klima/klimazoner-og-plantebaelter/hydrotermfigurer/

2) Har du styr på det der med at læse diagrammer?
Se på de tre forskellige slag diagrammer i teksten her og notér, hvad de siger noget om. http://www.clioonline.dk/geografifaget/ressourcer/til-eleven/metode/diagrammer/

# data[].attributes.body
Læs den. Kom med generelle udsagn om de forskellige klimazoner mundtligt.

# data[].attributes.body
Http://www.clioonline.dk/geografifaget/emner/vejr-og-klima/klimazoner-og-plantebaelter/jordens-klimazoner-og-plantebaelter/

# data[].attributes.body
Den globale opvarmning bliver mere og
mere tydelig for hver dag, der går. I tre film
gennemgås, hvordan den globale opvarm-
ning hænger sammen med Jordens klima,
hvilke konsekvenser klimaændringerne
allerede nu har, og hvad konsekvenserne kan
blive i fremtiden. De tre film trækker de store
linier og sammenhænge op, og er velegnede
i sammenhæng med andet, mere detaljeret
maeriale til undervisningsbrug.

Men hvorfor har vi ikke allerede standset
de truende klimaændringer? I to film gen-
nemgåes historien om politikernes hidtil
forgæves forsøg på at ændre udviklingen
samt de seneste klimaforhandlinger i Paris.
De fem film er alle produceret af Miljø-
bevægelsen NOAH med støtte fra Europa-
Nævnet og Undervisningsministeriets Ud-
lodningsmidler. Alle fem film kan ses på
NOAHkanalen på YouTube eller via NOAHs
hjemmeside under materialer.

Jordens klima:
http://kortlink.dk/nsyt

Den menneskeskabte drivhuseffekt:
http://kortlink.dk/nsyy

Konsekvenserne:
http://kortlink.dk/nsyz

Det lange spil om klimaet:
http://kortlink.dk/kqkw

Slutspil i Paris: (lang film)
http://kortlink.dk/m242

# data[].attributes.body
http://viden.jp.dk/klima/indsigt/

# data[].attributes.headline
Hvordan beregnes Jordens middeltemperatur? 

# data[].attributes.subject
Hvordan beregnes Jordens middeltemperatur? 

# data[].attributes.attachment_link.description
DMI udfører, indsamler og bearbejder meteorologiske klimatologiske og oceanografiske målinger/iagttagelser samt udfører måling, indsamling og bearbejdning af andre beslægtede geofysiske parametre i hele Rigsfællesskabet.

# data[].attributes.body
http://geocenter.dk/xpdf/geoviden-2-2006.pdf

# data[].attributes.headline
Litteratur - materiale til egen fordybelse

# data[].attributes.subject
Litteratur - materiale til egen fordybelse

# data[].attributes.body
Det globale klima frem til i dag
Klimaforandringer er ikke kun et fremtidsfænomen, men er i høj grad også noget som er sket tidligere og som sker nu.

Drukner Kiribatiøyerne?
Det er stor frykt for at et stigende havnivå vil oversvømme lavtliggende koralløyer. Koralldyr fyller midlertid på med materiale, slik at øyene kontinuerlig vokser i takt med havnivået. Og kanskje vel så det, skriver Morten Jødal i denne kronikken.

Fremtidens klima i Danmark
De globale klimaændringer påvirker naturligvis også Danmark og ikke mindst det danske rigsfællesskab. Det er ikke kun gennemsnitstemperaturen og den årlige nedbør der stiger, men vejret bliver også mere ekstremt.

Indlandsisen, klimaet og istiderne
Indlandsisen i Grønland er den eneste rest af de gigantiske isdækker, der dækkede store dele af kontinenterne og kontinentalsoklerne på den nordlige halvkugle under istiderne. Indlandsisen og det langt større isdække på Antarktis repræsenterer 99 % af rumfanget og 97 % af det areal, som i dag er dækket med gletsjere.

Klima
DMI – Danmarks meteorologiske institut har lavet en temaside om klima. Her kan man fx læse mere om drivhuseffekten og klimamodeller. Desuden findes der et meteorologisk leksikon.

Klima: Klimaproblematikken og kulstofkredsløbet
Den stigende koncentration af drivhusgasser i atmosfæren vil føre til klimaforandringer, som kan få dramatiske effekter for livsbetingelserne i store dele af verden. Derfor er klimaproblematikken et af de største miljøproblemer. Læs tidsskriftet GEOVIDEN nr. 2, 2006.

Klimaet
På Jyllands-Postens temaside om klima er det muligt at finde en række artikler om klimaet. Der er også henvisninger til diverse tv-indslag.

Klimaændringer og tropeøer – Tikopia – Et liv med tropiske cykloner
Læs om menneskeskabte klimaforandringer, se billeder og smukke illustrationer. Publikationen er gratis og kan enten downloades eller bestilles.

Menneskeskabte klimaændringer – fup eller fakta
Der tales meget om menneskeskabte klimaændringer, og det fyger omkring med påstande - men hvad er egentlig fup og hvad er fakta?

Ny dansk forskning understøtter kontroversiel klimaforskning
Nye resultater fra Geocenter Danmark kan ifølge forskerne kun forklares via Henrik Svensmarks kontroversielle klimamodel. Resultatet kaster en bombe ned i den danske klimadebat.

Når klimaet ændrer livet
Mange steder i verden har klimaændringer allerede forandret befolkningens levevilkår og hverdag.

Morgenavisen Jyllands-Postens JP Explorer-redaktion rejste 92.000 kilometer Jorden rundt for at rapportere fra en række af brændpunkterne i den globale klimadebat. Det er muligt at læse nærmere om hver enkelt destination.

Tvisten om klimaetDe globale middeltemperaturer synes de seneste år at stagnere eller ligefrem at falde. Rokker det ved den almindelige opfattelse, at vores klode er ramt af en langsigtet global opvarmning? To danske klimaforskere er stærkt uenige.

Udsigt til havstigning får Maldiverne til at søge efter nyt land Klimaændringer truer med at udslette en af verdens mest sagnomspundne turistmagneter, Maldiverne, der ligger midt ude i Det indiske Ocean. Nu vil den nyvalgte præsident lægge penge til side for at købe et nyt land.

# data[].attributes.body
Forside

Indholdsfortegnelse

Problemstilling/formulering

Forskelligt teori

Geografi

Fysik/kemi

Biologi

Eller en anden rækkefølge

Konklusion/vurdering

Bilag

Forsøg (Henviser til teori)

Kilde:

# data[].attributes.body
Se filmen: Radioaktive stoffer, 15 min. Tag kolonnenotater
Læs om strålebehandling her: https://www.cancer.dk/hjaelp-viden/kraeftbehandling/behandlingsformer/straalebehandling/
Læs afsnittet omkring "atombombens biologiske konsekvenser": http://zumzar.dk/skole/rapporter/atombomben/.

# data[].attributes.body
I efteråret 2013 besluttede Inatsisartut (det grønlandske parlament) med en stemmes flertal at ophæve den såkaldte nultolerance overfor uran. Dermed skulle der være fri bane for Grønland for at efterforske, udvinde og markedsføre/eksportere uran.
Det førte til indsigelser fra den danske regering, som hævdede, at uran-eksport var et anliggende for rigsfællesskabet og derfor skulle afgøres af Folketinget. Ved et møde i januar 2014 fremlagde formanden for Naalakkersuisut (Grønlands regering) Aleqa Hammond fra Siumut et juridisk responsum, som konkluderer, at det er indenfor det grønlandske selvstyres kompetencer at træffe den slags afgørelser. I januar 2014 efter Aleqa Hammonds besøg hos Helle Thorning Schmidt består uenigheden, og der skal i de kommende måneder foregå en dialog mellem Grønland og Danmark for at få en endelig afklaring heraf. Det bliver altså en prøvesag på, hvor langt Grønlands selvstyre rækker.
Der er nu indgået en aftale som du kan læse mere om her;
kortlink.dk/n8eu
kortlink.dk/n8ev
kortlink.dk/n8ex

Med udgangspunkt i det tilgængelige materiale skal I;
1) Lave en skriftlig beskrivelse på mindst 10 sætninger om, hvordan uran udvindes.
2) Lave en liste over fordele og ulemper ved udvinding af uran i Grønland.
3) Tage stilling til om man bør udvinde uran eller ej på Grønland og kunne forklare, hvorfor I svarer som I gør.

# data[].attributes.body
Matrixgrupper: Forklar følgende til hinanden.
1. Forklar hvordan radioaktiviteten kan optages i kroppen
2. Forklar hvordan skaderne opstår
3. Forklar hvilken mutation der foregår ved påvirkning af stråling
4. Forklar hvordan DNA'et kan repareres. Altså hvorfor får man kræft?

# data[].attributes.body
1. Læs artiklen og se videoerne.
http://www.clioonline.dk/biologifaget/emner/krop/sygdom/kraeft-og-ioniserende-straaling/
2. Lav en problemformulering, som også skal være en del af jeres rapport.

# data[].attributes.body
- Hvordan påvirker stråling fra solens stråler levende organismers levevilkår?
- Hvordan påvirker ioniserede stråling levende organismers levevilkår?

- I skal først brainstorme i jeres grupper af 2-3 om hvad I ved i forvejen.
- I skal i gruppen lave videre på jeres problemstillinger.
- Vi laver en fælles problemstillingsbank på klassen.
- I skal undersøge informationer via internettet omkring jeres emne. I skal være kildekritiske, og I skal være meget specifikke på, hvad i vil undersøge.

# data[].attributes.body
-          Celleforandring: mutationer

-          Fotosyntese - liv på jorden. Solens futoner.
-          Gammastråling - helende effekt på kroppen

-          Beta/alfa stråler - hvilken virkning har det på kroppen?

I skal arbejde sammen i grupper af 2-3.
Læs teksten: http://www.dr.dk/sundhed/Sygdom/Artikler/2011/0317092932.htm
og se videoen: https://www.youtube.com/watch?v=YiHo49yQLD8
Udarbejd en problemstilling ud fra hvad I har læst, som I vil arbejde videre med i forløbet.

# data[].attributes.body
I skal arbejde med radioaktivstråling/ioniserede stråling
Lektier
Overvej hjemme hvad stråling er og hvor vi bruger det i hverdagen?

I skal lære om:
De tre forskellige former for stråling (alpha, beta, gamma)
Hvornår vi stråling i hverdagen.
Hvilke udfordringer der er ved brug af disse i et samfundsmæssigt aspekt.
Halveringstid og henfald
Energiforsyning.
kortlink.dk/nfcc - film om fukushima

# data[].attributes.body
Hvad sker der i videoen?
Mangler du viden til at kunne forklare hvad der sker?

# data[].attributes.body
Læs side 86 - 89 i xplore geografi 9 elevbog
Læs kortlink.dk/mtkb
Se videoen og lav opgaven om hvor klimaændringerne rammer - kortlink.dk/ntcn

# data[].attributes.body
1) Se filmen med en blyant og et stykke papir foran dig. Skriv begreber ned du kan bruge, når du skal tale om pladetektonik. Lav et tokolonnenotat.

# data[].attributes.body
I skal arbejde i grupper af 3.
I skal læse teksten her; kortlink.dk/gz9c
I skal formulere de 4 vigtigste ting I har lært som et spørgsmål.
I skal bytte med en anden gruppe.
I skal med egne ord forklare, hvad billedet nedenfor viser.
I skal med egne ord forklare, hvordan de tre former for pladegrænser er forskellige fra hinanden.