# data[].attributes.body
Kommunikation:

Anerkende i relationen til borgeren for at opnå han/hendes Tillid. Det er vigtig ikke at være dømmende, for derved opnår man ingen tillid.

-          Overvej hvordan ssh skal kune lytte til andre og udtrykke sig fagligt?

Anerkende kommunikation, det er både Respekt , forståelse, og lytte

Vi Bruger anerkende kommunikation, når vi skal arbejde med en borger.

Borgeren har brug for at føle en Relation for at opnå Tillid.

Og at man kan læse reaktionen fra borgere ( Situationsfornemmelse )

-          SSH-Eren skal kunne kommunikere skriftligt, fordi ?

Den Skriftlige kommunikation Foregår imellem Samarbejdspartner, Tværfagligt samarbejde, for at undgå fejl (Dokumentations pligt!)

-          Konflikttrappen

1)      Metodekonflikt = Handler om måder man gør tingene på

2)      Resursekonflikt = Handler om penge, tid og personale

3)      Værdigkonflikt = handler om personlige værdier og holdninger , hvad er rigtigt, hvad er forkert

4)      Personlige konflikter = Handler om identitet, selvværd, tillid, og afvisning

Borgeren, skal inddrages i løsningen, og man skal respektere det krav , borgeren stiller.

-          Person centeret pleje!

# data[].attributes.body
Morgenmad

morgenmad

Vælg en af de tre bokse.

morgenmad_1200_kcal

Middagsmad

salatVælg en af de tre bokse.

middagsmad_1200_kcal

Aftensmad

aftensmad

Vælg en af de tre bokse.

aftensmad_1200_kcal

Snack

snack

Vælg en af de tre bokse.

snack_1200_kcal

Ved at lave en kostplan med bokse-struktur har du en let overskuelig plan over, hvad og hvor meget du kan indtage på de forskellige tidspunkter af døgnet. Dog er der stadig en fleksibilitet i forhold til, hvad du indtager. Du har valgfriheden til at spise hvad du har mest lyst til. Ovenstående kostplan er blot et bud. Lav din egen kostplan med de produkter som du især kan lide. Og lav så kostplanen om hver eller hver anden uge, så du får variation i hvad du spiser.

# data[].attributes.body
Måltider og ernæring

Fælles måltider og de sociale rutiner, der er knyttet til spisesituationen, udgør en basal menneskelig aktivitet, som er væsentlig for bl.a. fastholdelse af identiteten.

Grethe lider af demens, og skal have hjælp til at spise, da hendes sygdom gør at hun kan have svært ved at tolke spisesituationen.

hvad der skal spises, og hvordan det skal spise

Underernæring

Risiko for underernæring kan vurderes ved hjælp af regelmæssig kontrol af vægt, BMI (body mass index), vægttab og vægtudvikling. Det er ikke muligt at pege på en bestemt metode som det bedste udgangspunkt for at forbedre personen med demens' evne til at spise. I stedet drejer det sig om flere forskellige tiltag, der sammen kan bidrage til et bedre indtag af kost. Men det drejer sig også om at skabe en atmosfære omkring måltidet, hvor personen med demens føler sig tryg, sikker og godt tilpas.

I tilfælde af underernæring kan kalorieindtaget øges ved hjælp af f.eks. energiberigede fødevarer og drikke, ekstra mellemmåltider og tilpasning af madens konsistens. Også ernæringsdrikke kan bidrage til at øge kalorieindtaget.

Fordele ved tiltag vedrørende måltider og ernæring:

En række tiltag kan bidrage til at forbedre livskvaliteten og nedsætte risikoen for vægttab, lavt kalorieindtag, underernæring og følgesygdomme hertil. Det drejer sig bl.a. om:

struktureret vurdering af evnen til at spise

individuelt tilpasset hjælp ved måltider

tilstrækkelig tid til at spise i ro og mag

mindske sansestimuli i bomiljø og borddækning

hensyn til kulturelle og religiøse forhold

vurdering af risiko for underernæring

øgning af kalorieindtaget i tilfælde af underernæring

Individuelt tilpasset støtte

Støtte ved måltider tager udgangspunkt i personen med demens' individuelle problemer, ressourcer og motivation. Problemer med at spise kan f.eks. skyldes apraksi eller visuel agnosi, hvilket stiller krav om forskellige former for støtte.

Individuelt tilpasset støtte kan f.eks. bestå i berøring, opmuntring, demonstration af hvordan man skal gøre, mimik, igangsætning, guidning, m.v. Det kan også være relevant at give personen med demens mulighed for selv at tage maden og give vedkommende tilstrækkeligt med tid til at spise i ro og mag. Bo miljøet kan tilpasses med f.eks. anvendelse af kontrastfarver ved borddækningen, og der bør tages hensyn til kulturelle og religiøse forhold vedrørende kost og spisevaner.

1. Spis lidt brød og gryn

Tynde skiver brød med rigeligt fedtstof og pålæg. Grød kogt på sødmælk og

med en smørklat ovenpå.

2. Spis lidt frugt og grønt hver dag

For eksempel i form af stuvede grønsager eller grønsagsmos tilsat en klat smør

og lidt piskefløde, gerne af frosne grønsager. Henkogt eller tørret frugt,

avocado, frugtjuice og frugtgrød med piskefløde.

3. Spis lidt kartofler, ris eller pasta hver dag

Gerne kartoffelmos rørt op med piskefløde, smør eller pasteuriserede æg.

4. Spis ofte fisk og fiskepålæg

Gerne i form af fiskesalater, tun i olie og lignende. Pynt med mayonnaise eller

remoulade.

5. Vælg mælkeprodukter og ost med et højt indhold af fedt

Fuldfed ost i tykke skiver, skimmeloste. Piskefløde, cremefraiche og flødeost i

sovse og desserter. Revet ost i supper eller oven på anden varm mad. Spis

gerne flødeis og koldskål med fløde. Drikkeyoghurt og kakaomælk af sødmælk.

Sørg for at få ca.1½ liter væske hver dag og mere i tilfælde af feber og hvis

det er varmt.

6. Vælg kød og pålæg med et højt fedtindhold

Lav retter med fars og æg. Vælg flødeleverpostej, spege- og rullepølse og

salater med mayonnaise. Lun en eventuel middagsret til de kolde måltider.

7. Brug gerne smør, margarine og olie

For eksempel i sovs, supper, mos og på brød. Brug rigeligt med dressinger af

olie og eddike, cremefraiche, piskefløde eller mayonnaise – og brug sukker i

mad og drikke. Spis kiks, chokolade, kager, fromage, budding, is og lignende

desserter samt koldskål og kakao.

8. Husk en multi vitamin-mineralpille

Der er samtidig risiko for, at du får lidt vitaminer og mineraler, så husk også

en multi vitamin-mineralpille og ekstra D-vitamin.

Tips:

• Spis en almindelig multivitamin-mineraltablet hver dag.

• Dyrk dagligt så meget motion, som du klarer.

• Suppler kosten med energi- og protein drikke. Det er bedst med disse

drikke mellem måltiderne, så de ikke tager appetitten fra

hovedmåltiderne.

# data[].attributes.body
. Almindelige daglige aktiviteter :
At færdes i eget hjem
At klæde sig af og på
At vaske sig
At klare toiletbesøg
At spise og drikke
At kommunikereAktiviteter med andre og have kontakt til familie, venner og bekendte.
. IADL aktiviteter
At gøre rent
At lavhe mad
At vaske tøj
At købe ind
At ordne have

. motivation aktiviteter
Svømning
Skovtur

Krav:
fysisk krav:

alance
Syn
Finmotorik
Hørelse
Følesans
psykisk krav
oncentrationsevne
Hukommelse
Overblik
Situationsfornemmelse

sociale krav
at kende normer og regler
At kunne kommunikerer
At kunne være sammen med

# data[].attributes.body
PÅ Munkebohave Plejecenter er der Fokus på Borgenes Sundhed og Livskvalitet!
#1) Betydningen af de 2 Begreber, og hvordan de hænger sammen?
hvordan kan i anvende jeres viden i SSH arbejdet?

Sundhed er en tilstand af fysisk og psykisk og socialt velvære, og ikke blot fravær af sygdom og svagelighed

Livskvalitet: Norske Psykolog SIRI NÆS
- er Aktiv
- oplever samhørighed
- besidder selvfølelse
- har en grundstemning af glæde

De hænger sammen på den måde at.

har man en dårlig tilværelse ( sur , trist  / dårlig sundhed )
er livkvaliteten også forringet.

og omvendt.

------------------------------------------------------------------------------------------------

# data[].attributes.body
Køn: (Kvinde) Grethe
Alder: 78år
Vægt: 52kg
Højde: 160cm

Borgerens Sygdoms historie

Grethe er landmands kone og har altid været hjemmegående!

Grethe og per har 3 børn som er vokset op med livet på landet, i årende Efter hvor børnene er flyttet hjemme fra, og Per og Grethe får en anden hverdag, ændre Grethe også adfærd.
bliver mere glemsom og spørger til hvor børnene er !

Grethe har aldrig været den sportlige, men derimod den huslige type, og med Mormors kødgryder, er både Grethe og Per godt polstret.

Udviklingen - Grethe er vant til at have styr på det hele, huset, indkøb/ køkkenhaven og alt hvad der vedrørte børnenes skole.

Symptomer
1. Svækket hukommelse
2. Besvær med at udføre velkendte opgaver
3. Problemer med sproget
4. Manglende orientering i tid og sted
5. Dårlig eller nedsat dømmekraft
6. Problemer med at tænke abstrakt
7. Ting forkerte steder
8. Forandringer i humør og adfærd
9. Ændringer i personligheden
10. Mangel på initiativ

Ressourcer og krav ADL/PADL

Familie
venner
Har god økonomi
Får pension

Krav: Kan være alt det vi bliver udsat for igennem livet, som kan være svært.
Svækkede hukommelse
Humørsvingninger

Behov:
Tom Kitwood

Blomsten!

- Kærlighed
Trøst
indentitet
Beskæftigelse
tilhør
tilknytning

Funktionsevne og evt. funktionstab

Fysisk: Muskelkraft
Psykisk:
Social:

Familie, pårørende og øvrigt netværk:

Kone ( Grethe 78 år)
Børn: 2 sønner og 1 datter
Karl
Ole
Ulla

Venner
Professionelle netværk

Fritidsinteresser

Manden
og Børnene
Hækle
Haven.

Arbejdsliv

Hjemmegående

# data[].attributes.body
Køn ( Mand ) Per
Alder : 82 år
Vægt : 72 Kg
Højde: 167 cm

Borgerens Sygdomshistorie

Per  er gammel landmand, og har altid lavet alting selv, vedligeholdelse og arbejdet i marken.

han kommer fra en lang række af stolte landmænd,  familien har altid sat en ære i en god dags arbejde, og hvor dagen først er slut når arbejdet er gjo,rt.
i sit arbejde har Per ikke haft så mange hjælpe midler,
Udviklingen - manglende Hjælpemidler har gjort at han har måtte løfte , slide og slæbe selv. de mange timer i marken kan både være koldt men og meget nedslidende.
Per fik i en Tidlig alder, ondt i knæet , let hævet og kuldestivhed. med sin stolthed i behold har per ikke opsøgt læge før det var rigtig slemt.
Symptomer - Stivhedsfornemmelse , strækkemangel, og synlige forandringer med hævelse og ændringer af knæets form.

Ressourcer og krav  ADL/PADL
Resurser: Alt det som borgeren kan både fysisk, psykisk og socialt
Humor
Kan selv klare personlig hygiejne
Har god økonomi
Får pension
Familien
Venner

Krav: kan være alt det vi bliver udsat for igennem livet, som kan være svært
Slidgigt i Knæ og hofte
Har smerter
har ikke dyrket motion i 1-2år
Er bange for nederlag

ved at fjerne Et eller flere krav hos borgen, styrker du borgerens Egenomsorgevne!

Behov:
Tom Kitwood

Blomsten!

- Kærlighed
Trøst
indentitet
Beskæftigelse
tilhør
tilknytning

Funktionsevne og evt. funktionstab

Fysisk: Muskelkraft
Psykisk:
Social:

Familie, pårørende og øvrigt netværk:

Kone ( Grethe 78 år)
Børn: 2 sønner og 1 datter
Karl
Ole
Ulla

Venner
Professionelle netværk

Fritidsinteresser
Traktorer
Friluft liv ( fiskeri , jagt )
Fodbold ( Per er jo en ægte landsmand )

Borgerens tidligere Arbejdsliv

Landmand