# data[].attributes.body
Anne Mannerkorpi
On ollut taas tosi mukavaa olla digioppijana Annen kurssilla. Niin paljon monenlaista infoa ja mahdollisuuksia. Innostavasti!

Buffin- selaimen latasin käyttöön. (Kiitos vinkistä)

Otin käyttöön Elisa-kirjan ja Voice Dream readerin. On ollut huippua, kun on voinut kuunnella luettuna mm. PDF:ksi muunnettuja tiedostoja ulkoillessa. Osa työjuttujakin.

Evernote nyt myös käytössä, vaikka nyt vasta opettelen. Toivon saavani mm. koulutuksissa kuvaamani diat järkevästi tallennetuksi.

Ethernetiä on tarkoitus kokeilla yhteisölliseen kirjoittamiseen. Tähän asti Drivella toimittu. Siinä  ollut käytäntö, että kullekin ryhmän kirjoittajalle sovitaan oma kirjoitusväri (se kirjataan näkyviin dokumentin alkuun), jolla kirjoittaa "luonnosvaiheen". Silloin nähty myös se, miten ja kuka muokannut toisten tekstejä. Sekin välillä tärkeää.

Tiedonhankintaan tuli monina hyviä ideoita, en ole vielä kokeillut.

Myös Pocket vaikuttaa aloittelijan toimivalta minulle. Vihdoin paikka, johon fiksusti voin mm. linkkivinkkejä tallentaa

Mindmeisteriä kokeilen Uudistuva opettajuus- kokonaisuuden kuvaamiseen. Kesken vielä, mutta toimivalta tuntuu.

Kuuntelen tallenteet vielä vähintään kertaalleen. Uuden oppijana loistavaa, että voi palata, kerrata ja kuunnella uudestaan itselle uusia asioita,

# data[].attributes.body
Tämä kurssi laajentanut taas omaa näkemystä digimaailmaan ja saanut kokeilemaan uutta. Alkumetreillä koen olevani, vaikka aika monenlaisia sovelluksia käytänkin.
Otin (kiitos vinkistä)käyttöön Buffin-selaimen.

Voice Dream Readerin latasin käyttöön. Samoin Elisa-kirjan. Mm. ulkoillessa mahdollisuus kuunnella luettuna töihinkin liittyviä PDF-tiedostoja on ollut huippua.

Kirjoittamiseen liittyen otin käyttöön Evernoten, josta nyt vasta ensimmäisiä kokeiluja. Minullakin valokuvia, joita olen mm. koulutuksissa dioista ottanut. Niiden käsittely ja tallentaminen fiksusti ollut ahdistusta.
Ethernetiä kiinnostaa kokeilla, kun pitäisi tuottaa ryhmän kesken laaja asiakokonaisuus. Siinä hyvää samanaikainen muokkaus ym. Tähän asti  olen opastanut muita käyttämäänDriveä ja sitä hyödynnetty. Sovittu ja kirjattu dokumentin alkuun kullekin oma väri, millä tekstin "luonnosvaiheessa" kirjoittaa. se ollut hyvä juttu!

# data[].attributes.body
Olen joutunut olemaan työelämästä kaksi vuotta pois, joten jonkinlainen digiputoaminen on tapahtunut. Niinpä kurssilla tuli pääosassa esiin asioita, joita en ollut käyttänyt. Ahdistus olisi saattanut olla melkoinen, ellei Anne olisi niin "rauhoittava" tyyppi.

Sain tällä kurssilla ison yleiskuvan, mitä kaikkea on. Tutustun niihin tarkemmin ajan kanssa.

(Joo, Anne, mä täällä kirjastossa kiltisti juuri kuuntelen viimeisen kuuntelematta jääneen tallenteen... workflowya just...)

Mulle uutta oli se, että kirjoitan juuri ekaa kertaa padletiin. Loin myös FB-profiilin päästäkseni ryhmään. Sekin oli uutta. Samoin Whatsappin otin käyttöön vasta menneenä syksynä. Jostain on aloitettava!

Lainasin myös open somekirjan, mutta joku ehti varata sen, ennen kuin ehdin lukea, joten tein varauksen siitä uudestaan. Aion lukea sen.

Satu

# data[].attributes.body
Tämän kurssin aikana otin käyttöön ainakin seuraavat:

Lukeminen / kuulokkeet
- Hankin itselleni kunnon kuulokkeet äänikirjojen kuuntelemista varten. Näin paransin ergonomiaa.

Kirjoittaminen / Tieken Etherpad-Muistio
- http://muistio.tieke.fi/
- Käytin Tieken Muistio-palvelua yhteisöllisen kirjoittamisen välineenä neljän hengen ryhmätyössä.
- Keskustelimme, mitä tekisimme seuraavan ryhmätapaamisen aikana. Saimme sovittua asian.
- Eri kirjoittajien tekstit erottuivat hyvin erivärisenä. Totesimme heti alussa, että on hyvä kertoa, mikä väri kuuluu kenellekin.

Muistiinpanot / OneNote
- Aiemmin käytin Android-kännykän Muistio-sovellusta, joka oli hyvä, jos ei tarvinnut synkronoida tietokoneen kanssa.
- Jotta tiedostot synkronoituisivat kännykän ja tietokoneen kanssa, Otin käyttöön kännykkään OneNote-sovelluksen (Microsoft Store -kaupasta), joka liitin Microsoft-tiliin (Hotmail-sähköposti).
- Kun kirjoitan muistiinpanoja OneNoteen kännykässä, ne näkyvät esim. Windows 10 -koneellani OneNote-sovelluksessa.
- Nyt kirjoitan kännykällä OneNotella sellaiset muistiinpanot, joita haluan käyttää myös tietokoneella. Muistiota käytän edelleen kännykässä, jos tietoja ei tarvitse kuin kännykässä.

Tiedonhankinta / vapaasti käytettävien äänien etsiminen
- Innostuin etsimään ePortfolion videoesittelyyn CC-lisenssillä kuvia osoitteesta: https://commons.wikimedia.org. Löysin sieltä Sounds-osiosta puronsolinaa https://commons.wikimedia.org/wiki/Category:Sounds_by_type?uselang=fi. Hylkäsin kuitenkin tämän, koska halusin suomalaisemman äänen, enkä sellaista ääntä, että työnantajan pitää lähteä sitä kuunnellessa vessaan.
- Google-haulla etsin suomalaisia linnun lauluja ja päädyin Ylen sivuilla (https://freesound.org/people/YleArkisto/), jossa mainitaan, että kaikki äänitehosteet julkaistaan Creative Commons Nimeä -lisenssillä (CC-BY). Tämä tarkoittaa, että ääniä saa käyttää vapaasti, kunhan Ylen nimi mainitaan käytön yhteydessä.

T: Raili Lamminmäki

# data[].attributes.body
Lenkkeilen paljon ja kuuntelen samalla pääasiassa musiikkia napeista. Silloin tällöin kuuntelen asiapitoisia podcasteja. Kirjastosta olen lainannut Ellibs -appsilla e-kirjoja ja äänikirjoja. Tosi hyvä juttu yhdistää lenkkeily ja kirjan kuunteleminen. Hankin kurssin myötä Voice Dream Reader -appsin ja olen kuunnellut tallentamiani dokumentteja viimeksi tänään ulkoillessa. Todella ajankäytön maksimointia! Vielä on selvitettävä, onko appsiin mahdollista laittaa joitain kurssikirjoja ”Sannan” tai vaikkapa ”Karenin” luettavaksi. Kieltämättä hassunkuuloista paikoin. Plussaa siitä, että englantia lukevan henkilön voi vaihtaa mieleisekseen lukijaääneksi.

Koska olen tiedonjanoinen ja kiinnostunut useista teemoista, on dokumenttejakin kertynyt myös sähköisiin arkistoihini, niin läppärille kuin mobiililaitteisiin. Ja niinhän se on, ettei kaikkea ehdi lukea. Kurssin innoittamana hankin Pocket -appsin, jota testaan ja arvioin, onko se käyttööni soveltuva iBooks -appsin rinnalla. iBooksiin tallennan mobiilisti löytämäni artikkelit ja muut dokumentit, ja linkkejä olen tallentanut muistiinpanoihin. Pocket saattaisi olla linkeille hyvä ”tasku”, näin ensihavaintona.

Olen ollut tietoinen e-kirjojen lukulaitteista, mutta en ole niitä juurikaan noteerannut. Olen ajatellut kannattaako sellaista hankkia, koska kuitenkin omistan ipadin, jolta on ollut kätevä lukea. Päädyin nyt kuitenkin hankkimaan Kindlen. Toivon, että se korvaisi matkoilla isomman ja painavamman ipadin (tosin kuoret ne painavat) ja erityisesti tarvitsemani KIRJAT.  Laite on näppäränkokoinen ja todella kevyt. Olen ladannut laitteeseen pdf-tiedostoja ja ilmaisia englannin- ja venäjänkielisiä e-kirjoja, niin tietokirjoja kuin romaaneja. Hankinnassa oli aluksi hieman haasteita ostosivun herjatessa, että ”kirja ei ole hankittavissa maassasi”. Mukava yllätys oli se, että laite automaattisesti asensi molempien kielten sanakirjat. Testasin sanakirjatoimintoa tekstissä: kyllä, toimii! Vielä on tutustumatta muun muassa Annen mainitsemaan Project Gutenbergiin, mutta lähiaikoina tutustun siihen ja miten EPUB-kirja muunnetaan Kindlen MOBI-kirjaksi Calibre-ohjelmalla. Odotan innolla seuraavaa reissua, jolloin voin liittyä lukevien pietarilaisten joukkoon takakenossa metron liukuportaissa lukupäätteeltä lukien!

Opinnoissani on tarpeen jakaa tiedostoja kurssitoverien ja opettajien kanssa. Käytössä meillä on muun muassa Dropbox -pilvipalvelu, jonka käytöstä pidän. Työn alla on oppimisen portfolion tekeminen. Vaihtoehtona on esimerkiksi perinteinen tapa kansioineen ja tiedostoineen. Olen tutustunut Milanote -sovellukseen, jolla voi tehdä esimerkiksi luovia muistiinpanoja.  Se vaikuttaa mielenkiintoiselta ja erittäin visuaaliselta vaihtoehdolta tähän tarkoitukseen. Tiedostoja tänne ei voi laittaa, mutta ne voi linkittää Dropboxiin.

Kiitos antoisasta kurssista. Reippailija-Minnan digikokeilut jatkuvat!

# data[].attributes.body
Kiitokset Annelle mahtavasta ideapaketista! Menee varmasti vähän aikaa ennen kuin kaikkia uusia rusinoita ehtii kokeilemaan... Itse olen aina ollut aika arka sovellusten käyttöönotossa, hyvin perinteinen opettajana mutta nyt olen aloittanut O365 eri osien harjoittelun ja ensimmäisten luokan OneNote kokonaisuuksien tekemisen. Tavoitteena kaikki oman aineeni kurssit sinne tämän kevään aikana, mikä on iso työ mutta nyt uskallan ryhtyä. Diigoa aion kokeilla satojen mielenkiintoisten artikkelien arkistoimiseen, nyt pääsen eroon vanhoista papereista. Vielä pitää kerrata digioppijan aineistoja jotta keksin mitä kokeilen erilaisiin tehtäviin, mutta olen jo soveltanut Annen ohjeita benchmarkingin suhteen ja pyytänyt kaikkein nuorimpien uusien opettajien apua - nyt saan hands-on ohjausta diginatiiveilta ja opin ajantasaistamaan omaa opetustani digiaikaan. Kiitos kurssista joka on toiminut kivana rohkaisuna, kun on ollut pöhkö olo kaikkien sovellusten viidakossa vaikka tietää hallitsevansa oman aineensa suvereenisti mutta ei näitä vempaimia....nyt vaan rohkeasti leikkimään saaduilla rusinoilla ja katsomaan mitä niillä voi tehdä. Mukavaa uutta vuotta kaikille Sara N.

# data[].attributes.body
Osallistuin Snellman-kesäyliopiston kurssille “Digioppijan työkalupakki”, koska aloitin työt lokakuussa eräässä opetusteknologiafirmassa. Koin, että toimiessani luokanopettajana ja muissa opetukseen liittyvissä työtehtävissä olin saanut jo pohjaa digitaalisille työkaluille ja -menetelmille, mutta kaipasin työhöni lisää konkreettisia apuvälineitä ja tukea yhteisöltä.

Uuden työni kautta minulle on tullut tutuksi projektinhallintaan liittyvä digitaalinen työkalu “Trello”. Trellosta löytyy sekä ilmainen, että maksullinen versio. Trello toimii mainiosti erilaisissa projekteissa, joissa toimii yksi tai useampi henkilö. Trelloon pystyy luomaan erilaisia yläotsikoita, kuten “Työn alla”, “To do”, “Done” etc. Tämän alle on helppo kerätä erilaisia projektiin liittyviä asioita ja liittää erilaisia tiedostoja. Trello toimii pilvessä, joten sen käyttö on mahdollista oikeastaan missä vain ja millä tahansa laitteella.

Toinen työni kautta tutuksi tullut digitaalinen työkalu on “Popplet”, jonka avulla pystyy tekemään digitaalisia käsitekarttoja. Käsitekartta on työkaluna erinomainen, koska se auttaa niin tekijää, kuin lukijaa hahmottamaan aihetta selkeämmin. Poppletiin pystyy lisäämään linkkejä, kuvia ja käyttämään monipuolisesti eri värejä. Yksi erinomainen ominaisuus on “esitysmode”, joka helpottaa käsitekartan esittelyssä. Suosittelen lämpimästi tutustumaan sekä Trelloon, että Poppletiin.

Kurssin ja työn kautta myös Adobe Connect on tullut tutuksi. Skypeen verrattuna Adobe Connectissa on monia hyödyllisiä ominaisuuksia, kuten se, että kokouksen/opetustuokion pystyy helposti nauhoittamaan. Monipuolinen kommunikointi mahdollistuu myös palvelun avulla. Kurssin myötä myös “Padlet” on tullut tutuksi ja olen tykästynyt siihen erityisesti. Padlet on helppokäyttöinen ja toimisi varmasti hyvin oppilaiden kanssa.

Parhaiten kurssilta jäi mieleen Anne pitämäsi hyvät luennot ja luennoilla syntynyt vuorovaikutus. Muistan myös pohtineeni paljon yhteiseen tuottamiseen liittyviä pelisääntöjä, joita olisi tärkeää käydä eri yhteisöissä läpi. Yhteinen tuottaminen voi olla monelle uutta ja jokainen on tottunut käyttämään sitä omalla tavallaan. Onkin tärkeää, että uusista työtavoista ja yhteisistä pelisäännöistä keskustellaan avoimesti. Kurssi oli hyvin rakennettu ja toteutus oli laadukas. Tulen varmasti kokeilemaan paljon uusia digitaalisia työkaluja tänä vuonna! Lämmin kiitos Anne ja muut kurssilaiset! :)

# data[].attributes.body
Kirjoittajana ja oppijana Maarit Luojus

Digioppijan luennot avasivat taas omaa käsitystä siitä miten valtavasti kaikkea sovelluksia on ja miten moneen eri tarkoitukseen. Keskityn tässä kuitenkin vain MUISTIINPANO "välineisiin", kun havaitsin että tällaista työkalua kaipaan sekä vapaa- ajalleni että työhöni.  Kokemuksia keräsin Diigosta, Evernotesta ja Pearltreesestä.

Ongelmanani on usein ollut, että hyvän artikkelin tai sivun löytäessään ei ole ollut oikeammin paikkaa, jonne se "klilkata" helposti ja vielä ryhmitellä teemoittain ja mahdollisesti lisätä erilaisia tiedostomuotoja teeman alle. Kokemuksia tietysti on blogeista, facebookista sekä suosikkilistoista, mutta ne ovat tuntuneet käytössä kankeilta, hitailta ja osittain myös kapea-alaisilta toiminnoiltaan.

Otin ensituntumaa Pearltreesiin, ja totesin lyhyen kokeilun jälkeen, että tämä alusta soveltuu hyvin helppokäyttöisyytensä ja selkeytensä vuoksi lapseni 14 v. opiskeluun ; sinne saattoi kerätä mielenkiintoisesti teemojen alle videota, kuvia, nettilinkejä, tehdä muistiinpanoja, hakea tietoa muilta Pearltreesin käyttäjiltä tai jakaa oma sivu kavereille.

Pearltrees oli hyvin visuaaliseksi laadittu, selkeät kuvat ja symboolit, vähän ja ytimekkäästi ohjeistustekstiä. Vaatii kuitenkin aika monta kertaa toimia siellä, ennen kuin sivuston toimintalogiigga paljastuu kunnolla.
http://www.pearltrees.com/maaritluojus

Vähiten kokeilin Diigoa, joka tuntui jo "ammattilaisen" :) välineeltä. Voisin kuvitella käyttäväni Diigoa, jos olisin tekemässä jotain isoa ja pitkää projektia esimerkiksi tutkimusta. Mieleeni sen käyttönäkymästä tuli sisällysluettelo, selkeä ja "puumainen" rakenne, joka auttaa hahmottaaan isoja kokonaisuuksia.

Eniten itseäni viehätti Evernote, joka tuntui soveltuvan käyttööni maniosti; saatoin helposti linkittää facebookista tai Ylen nettsivuilta lukemani mielenkiintoisen artikkelin ja teemoittaa sen antamalla avainsanoilla, joiden avulla löytäisin artikkelin myöhemmin. Lisäksi Evernotessa oli laajasti erilaisia toimintoja ja työkaluja kuten piirtämisen työkalu, tekstin käsittely, puheen äänittämisen työkalu ja chattailu. Mutta ennen kaikkea itseäni miellytti Evernoten helppous linkittämisessä. Luulen, että Evernotesta tulikin itselleni pysyvä "kaveri".

# data[].attributes.headline
Digioppijan askel - kokeilu ammattikoulun tekniikan puolen nuorten kanssa

# data[].attributes.subject
Digioppijan askel - kokeilu ammattikoulun tekniikan puolen nuorten kanssa

# data[].attributes.body
Tuoreimpien yt-neuvottelujen myötä ÄI6-kurssimme tiivistettiin ensin 17 tunnista kolmeentoista ja tänä vuonna aikaa on käytettävissä enää 10 oppituntia (5*90min). ÄI6-kurssi on nimeltään  kielen ja kulttuurin kurssi, joka on tarkoitettu edellisten opetteluun, aiempien kurssien sisältöjen kertaamiseen sekä ryhmätyötaitojen kehittämiseen. Kuten arvaatte, on melko mahdotonta saavuttaa tällaisia tavoitteita kymmenessä tunnissa perinteisellä luokkaopetuksella. Oli pakko kehittää jotain aivan uutta.

Päätin siirtää kurssin painotuksen kokonaan kirjallisuuteen ja toteutustavan digitaaliseksi yhteistoiminnaksi. Olen nyt muutaman ryhmän kanssa tätä koittanut ja pikkuhiljaa, osittain kantapään kautta, oppinut, mikä toimii ja mikä ei.

Jokaisen ÄI6-kurssin ryhmän on tarkoitus lukea novelli tai muuta kaunokirjallisuutta (käymme läpi myös oppikirjasta "Miten tulkita kaunokirjallisuutta" -osion), harjoitella tiedonhakua, kirjoittaa tekstiä pienissä ryhmissä yhteiskirjoittamisena O365:n Wordin avulla. Valmis teksti jaetaan minulle, minä kokoan tekstit yhteen tiedostoon ja teksti julkaistaan blogissani.

Joidenkin ryhmien kanssa tämä sujuu loistavasti, toisten kanssa ei saada aikaiseksi juuri mitään julkaisukelpoista. Ensinnäkin kirjaan tarttuminen on haaste monelle. Tekniikka, lähinnä tekstien jakaminen, muodostuu välillä ongelmaksi. Sitten on tietenkin perinteiset ryhmätyöongelmat: joku tekee kaiken työn, toinen surffailee netissä koko kurssin - opettajalla on iso ja jatkuva vastuu arvioinnin tekemisestä. Oppilaat ovat kuitenkin pitäneet tästä touhusta ja palaute on ollut pääosin positiivista. Oman tekstin näkeminen blogissa on aina hienoa.

http://lukemattomienkirjojenkatkoista.blogspot.fi/2017/11/luimme-oppilaiden-kanssa-ai6-kurssissa.html?m=1

# data[].attributes.body
Digioppijan raportti: Satu Nylander

Tässä joitain minun poimimiani paloja digioppijan polulta:
Olen ladannut puhelimeeni lukijasovelluksen, @Voice, jolla on ollut hauska kuunnella kaiken muun tekemisen ohessa esim. erilaisia lyhyitä tiedostoja, joita yleensä kahlaisi läpi "sitkuonparemminaikaa". Jolloin osa jäisi helposti kokonaan lukemattakin. Myös puhumalla kirjoittaminen tuntui näppärältä, hassua, ettei tuotakaan ole tullut aiemmin kokeiltua. Podcasteista on tullut kuunneltua viime aikoina yrittäjätarinoita.

Yhteisölliseen kirjoittamiseen pääsin erään opetusryhmäni kanssa hienosti kiinni, ottaessani loppuvuodesta 2017 koko kurssin työskentelyalustaksi ensimmäisen kerran Microsoft365:n Teamsin. Ihanaa, kun viimeinkin kaikki tehtäväpalautukset näkyy selkeästi jokaisen opiskelijan nimen alla, ja pystyvät itsekin helposti tarkistamaan, onko joku jäänyt palauttamatta. Yleensä tekevät avoimeen blogiin kaiken, mutta koska kukin valitsee hyvin erilaisen teemapohjan blogiinsa, niitä on ollut työlästä käydä pitkin kurssia klikkailemassa auki. Teamsissa olemme myös työstäneet samaa tiedostoa isonkin ryhmän kanssa samaan aikaan, ja yllättävän hyvin tuo toimi. Toki tietyt pelisäännöt piti tarkoin käsitellä etukäteen, jotta eivät lähteneet toistensa tekstejä sotkemaan. Versiohistoria-käytäntöä täytyisi vielä tarkastella tuossa sovelluksessa. Mutta ns. oman tekstin kanssa nakuilu oli hauska termi, ja sitä olemme kaikki opetelleet.

Tiedonhaun luento oli digioppijan polulla valtavan kiinnostava! Sen puitteissa käsittelimmekin ryhmäni kanssa asiaa juuri yhteiskirjoittamisen kautta. Itse olen siitä perinteinen oppija, että tykkään tehdä muistiinpanot kaikista asioista aina ensin käsin. Siitä onkin helppo toteuttaa micro learningiä, eli ottaa uusia oppeja aidosti kokeiluun pienissä erissä. Yöllä tai jossakin liikenteessä ollessa tulevat ideat tulee kirjattua sitten evernoteen, mutta enpä ole sen kummemmin ajatellut, että sinne voisi tallentaa jopa verkosta artikkeleita! Monesti onkin harmittanut, kun jokin artikkeli ykskaks on vain kadonnut sivuilta, joissa nuo on hiljattain nähnyt.

Jakamisen luennon muistiinpanojen jälkeen, kurssin lopulla päivittelin, kuinka kiva olisi ainakin kokeilla ihan kaikkia kurssilla esille tulleita uusia sovelluksia, sivustoja ja eri ihmisten jakamia aineistoja. Sitä tulee olla vaan kovin armollinen itselleen, että maailma muuttuu niin kovaa kyytiä, että kukaan ei voi ehtiä tehdä kaikkea. Tässäkin mielessä on mielestäni hyödyllistä osata ns. nakuilla, paljastaa itselleen mikä on sopiva määrä tehokkuutta, ja mikä menisi yli. Kukaan ei voi tietää kaikesta kaikkea. Aina löytyy uutta tietoa.

Jakamiseen liittyy myös henkilöbrändäämisen teemani, josta innostuin viime vuoden aikana. Aloittelin omien nettisivujen rakentamisen. Arjen tuiskeessa siellä on kaikki jäänyt vähän vaiheeseen, mutta nakuilu-ajatuksella aloin heti alusta alkaen opettelemaan, että julki pitää osata tulla keskeneräisenä. Sillä ajatuksella tulen kirjaamaan jatkossa vielä tältä digioppijan polultakin sisältöjä sivuilleni: www.satunylander.fi .

Kiitos Annelle aivan mahtavasta kurssisisällöstä, josta pystyy ammentanaan uusia kokeiluja jälleen tänäkin vuonna 2018! Iloa ja onnea meille kaikille. Muistetaan nakuilla ja olla armollisia itsellemme erityisesti töissämme😊

Terv. Satu

# data[].attributes.body
https://create.piktochart.com/output/27107723-digioppija-kaijan-tyokalupakki-conflict-copy

# data[].attributes.body
O365:n käyttöönottaminen ja sieltä uusien mahdollisuuksien löytäminen/löytyminen antoi alakouluun uusi ideoita. Sitten sovelsin niitä lisää Digioppijassa vinkattuihin mahdollisuuksiin.

Kevätlukukaudella tammikuussa 2018 maantiedossa alkaa alakoulussa 5. luokalla jakso, jonka aiheena on maapallon luonto.
5. luokan oppilaat keräsivät ennakkokäsityksiään asiasta internetistä ennen joululomalle siirtymistä O365:n Wordiin. Sitten myöhemmin mielenkiintoisimmat löydöt jaetaan luokan yhteiseen Padlettiin tai Thinglinkiin. Opettaja voi hyödyntää niitä sitten myöhemmin vielä uudestaan tulevien luokkien kanssa.

Välillä on käynyt niin, että iPadinPages on korvannut Wordin. Tässä tehtävässä on mahdollisuuksia käänteiseen oppimiseen eli Flipped Learningiin, kun esim. Google Earth ja Google Maps tuovat kartat ihan eri tavalla näkyviin, kuten myös www.kansalaisen.karttapaikka.fi . Tehtävänantoa voi laajentaa esim. oppilaiden/opettajan tekemillä qr-koodeilla http://www.qr-koodit.fi/generaattori, joihin pitää hakea vastauksia tai oppilaat voivat tehdä niitä toinen toisilleen (luo koodi tai skannaa koodi -> ScanLife). Myös opettajan luomat Kahoot-tunnukset yhteiseksi luokalle, voivat olla asioiden opettelemisen/oppimisen innostajana. https://kahoot.com/welcomeback/ .
Esimerkiksi monet lukemisen ymmärtämisen tehtävät tehtiin kirjaston kirjoista tällä tavalla. Kysymykset jäävät opettajalle talteen tulevia vuosia varten, kun opettaja käyttää omia tunnuksiaan tehtäviä luodessaan.

Myös 6. luokan kevätlukukauden yhteiskuntaopissa O365 PPT-ryhmätyö omasta kotikunnasta on varmasti kiinnostavampi kuin opettajan pitämät tunnit tehtävineen. (Ryhmät ja tehtävänanto on jaettu valmiiksi tammikuun ensimmäiselle oppitunnille, mitä kaikkea omasta kotikunnasta pitää tietää ja saada selville.) Opettaja pystyy seuraamaan koko ajan O365:ssa, miten tehtävät edistyvät.

Mikä estää laittamasta kaupunginjohtajaa puhumaan/kertomaan asioista kuntaesityksiin, kun käyttää MorfoBooth-sovellusta, joka on maksuton versio opetusvideoiden tekemiseen, -tehtäviin ja opetuksen animoimiseen.
Viime vuonna 4.-luokkalaisilla oli joulujuhlassa Sibelius-esitys, jossa Sibeliuksen vaimo ja Sibelius olivat kuvassa ja puhuivat, mutta suu liikkui ja ääni kuului oppilaan äänellä.

Toinen esityskokeilu oli Ylen käyttämä https://freesound.org/, (erilaisia ääniä ja äänitehosteita), joita voi käyttää pienissä elokuvissa tai varjoteatterissa. Freesound oli 5.luokan Suomi 100 Itsenäisyyspäivän varjoteatteriesityksessä, kun siinä tarvittiin mm. keittiön ääniä, lapsen naurua ja itkua, kosinta ja kirkonkellot, sotajoukkojen marssia, ilmahälytys, ampumista ja iloista jälleennäkemisen ääntä sodan loputtua.

Office365:n  OneDrive on antanut mahdollisuuksia sähköisiin ryhmätöihin, kun oppilaat ovat tehneet yhdessä kotona ja koulussa esitelmiä, kirjailijaesittelyjä (Wordissa, PowerPointissa ja Swayssa opettajan luomissa pohjissa).
Läksynkuulusteluihin ja ensimmäisiin sähköisiin kokeisiin tuli mahdollisuus O365:n Formsin avulla. (Joskus nettiyhteyden katkeaminen on kadottanut kaikki vastaukset, joten tässä on vielä opeteltavaa ja suunniteltavaa, miten tämän pystyisi estämään.) Oppilashavaintona on tullut mainintoja, että jotkut haluaisivat aina paperikokeet, kun niihin on helpompi vastata ja korjata omaa vastausta, jos tulee virheitä.  Se ehkä tarkoittanee lisäharjoituksia 10-sormijärjestelmällä, kuten Näppistaiturilla, jonka nettiosoite on ainakin kotikunnassa lyhennetty jokaiselle sopivaksi bit.ly:navulla.

Skype-videopuhelut ovat nyt tuttuja, kun koululla on ollut koulunkäynninohjaajia oppisopimuskoulutuksessa ja heidän arviointejaan on käyty kuva-ääni-yhteyden avulla. Opettajan ei ole tarvinnut tulla paikalle 50 km:n päästä. Tätä pitäisi käyttää rohkeammin ja esim. kummiluokkatoiminnassa tässä olisi oivat mahdollisuudet opetella ja oppia sosiaalista vuorovaikutusta eri puolille Suomea tai ulkomaille.
Itse olen miettinyt VESO-koulutuksien järjestämistä tai mahdollistamista Adobe Connectin avulla, kun jatkuvasti puhutaan kustannuksien nousemisesta koulutuskustannuksissa, matkakuluissa, päivärahoissa ja yöpymisissä.  Vaikka kyllä kollegoita on myös ihan kiva nähdä, jos netissä keskustelu ei niin paljoa innosta.

Oppilaita innostaa koodaus ja ohjelmointi. Näihin olemme tutustuneet 5.-6-luokkalaisten valinnaisaineessa iPadin Schratchjunior-sovelluksessa. Nyt siihen tuli jatkoa hieman haastavampi sovellus: https://scratch.mit.edu/. Pienten harjoitusten jälkeen tehtiin jokaiselle oppilaalle oma henkilökohtainen käyttäjätunnus ja salasana, koska O365 mahdollistaa jokaiselle henkilökohtaisen sähköpostiosoitteen. Myös https://code.org./ http://www.koodikirja.fi/turtle-roy/ , http://koodaustunti.fi/, http://koodiaapinen.fi/ ovat avanneet mahdollisuuksia, että vain opettajan oma mielikuvitus on rajana oppiaineiden elävöittämisessä ja monialaisissa oppimiskokonaisuuksissa. Hyvä on myös muistaa, että oppilaita kannattaa käyttää mentoreina. https://codecombat.com/ on vielä harkinnassa, kun opettaja miettii tällaisen pelaamisen ja ohjelmoinnin soveltuvuutta koulukäyttöön. Kenties sekin tulee kokeiltavaksi ennen kuin em. valinnaisaine loppuu keväällä.

Opettajan oma harrastusmaailma on avartunut mm. https://www.geocaching.com:in ja https://www.geocache.fi/ sovelluksien kautta geokätköilyyn. Liikkumiseen, retkeilyyn ja ulkoiluun liittyy Nomadi-sovellus (https://citynomadi.com/ ), jonka kautta päästiin tutustumaan luokkaretkellä Turkuun mobiilisovelluksen ja omaehtoisen liikunnan avulla. Opettaja antoi oppilaille iPadit, joista löytyi valmiita opastettuja reittejä (Turun kaupungin tekemiä). Lisätyn todellisuuden mahdollisuudet jäivät vielä kiinnostamaan, koska ne tuovat vielä enemmän mahdollisuuksia retkien reflektointiin.

Mahdollisesti kevään uutena ideana on monialainen oppimiskokonaisuus oman koulun lähihistoriasta kestoltaan 1-3 päivää, johon on saatu idea peda.netin sivulta: https://peda.net/jyu/okl/hankkeita/evalue/oac . Siten myös alkuperäisen netti-idean what3words-sovelluksen käyttöönottaminen kiinnostaa, jotta kyläkoulun ympäristöstä saadaan riittävän tarkkaa karttakuvaa ja näihin ruutuihin liittyviä tehtäviä. Esimerkiksi http://www.heijoe.com/ ilmaissovelluksen kautta tällaista tarkkuutta ei vielä löytynyt, kun sitä viimeksi kokeilin.

# data[].attributes.body
Kurssin myötä ryhdyin miettimään esim. linkkien jakamista. Käytän paljon puhelinta nettiselaamiseen. Työläppärin lisäksi on käytössä oma läppäri. Toisaalta työni sisältää paljon henkilötietojen käsittelyä ja muuta luottamuksellista tietoa.  Halusin saada nettilinkit käyttöön yhteisesti vapaa- ja työajalla. Oli myös luentomuistiinpanojen teon tarve. Kun Anne esitteli oman Appletietokoneensa näyttöä ja millaisia sovelluksia hän käyttää siinä, tuli tarve säätää oma tiedonhankintaa, ajankäyttöä ja linkkilistoja. Yksi ynnä yksi – päädyin ostamaan itselleni joululahjaksi Ipad pro:n muistiokäyttöön kynineen ja näppäimistöineen. Näin päivittyi oma käsitykseni Applesta, tosi hyvät äänet, hyvä näyttö ja tosi helppokäyttöinen, oikein hyvä hankinta. Kynä ja näppäimistö ovat laadukkaat ja helpot. Otin käyttään Pearltreesin ja olen sinne siirtänyt Ipadille kaikki Digioppijan luennoille esitellyt linkit. Kirjauduin sinne FB-tunnuksilla, joten käytän linkkejä myös puhelimella ja työkoneella. Latasin myös Workflown, Diigon, Trellon ja Symbaloon ja Evernoten opeteltavaksi. Evernotessa houkuttaa se, että voisin tehdä sinne käsin kirjoittaen luentomuistiinpanoja : tarkoitus olisi että Evernote toimisi paikkana, josta on helppo esimerkiksi hakusanoilla hakea tekemiäni muistiinpanoja. Minulla kun usein muistiinpanot löytyy eri kirjoista, eri paikoista ja niitä joutuu etsiskelemään. Latasin lisäksi myös Simple mind –sovelluksen, jolla voin kätevästi tehdä Mind mappeja. Dokumenttien annotointia olen jo harjoitellut applekynällä.

Heli Pakonen

# data[].attributes.body
Olen miettinyt kovasti sopivaa mediaa jakaa tietoa, vinkkejä ja pikakursseja oppilaitoksemme n. 200 tuntiopettajille. Tavoitteena oli löytää helposti jaettava ja mielellään interaktiivinen forum. Facebook-ryhmä päätettiin oppilaitoksessamme jättää perustamatta – se olisi täyttänyt molemmat ehdot.

Työntekijöillä ollut uuden Office365:n jälkeen Onenote; se on jo tullut tutuksi ainakin kokousmuistioiden tekemisessä.

Tässä suunnitelma Onenoten hyödyntämisestä tuntiopettajille suunnattujen linkkien ja vinkkien jakamiseen:

Onenote muistikirja

Jaetaan katselulinkkinä tuntiopettajille. Käytännössä jakelu sähköisessä opekirjeessä painikkeena + kehotus tallentamaan linkki omaan käyttöön.

Jaetaan muokkausoikeuksilla päätoimisille opettajille

Päätoimiset lisäävät oman ainealueensa vinkkejä itsenäisesti

Eija lisää kaikkea mahdollista ja ylläpitää (TVT-vastaava)

Mukaan myös opetusvideoita ja muita Hiiden Opiston tekemiä ohjeita

Etuna tässä järjestelyssä on, ettei vinkkien näkemiseen tarvitse kirjautua sisään palveluun.

-Eija Terävä

# data[].attributes.body
Pdf:ien kuuntelu ensimmäisessä tapaamisessa sai silmäni aukeamaan. Otin Voice Dreamin käyttöön ja olen aloittanut sen käytön työmatkoilla. Minulla on on ollut odottamassa tiedostoja, jotka pitäisi ehtiä lukea jossain välissä. Nyt asia on edennyt. Ensimmäinen kuunneltava oli raportti, joka sisälsi myös taulukkomuotoista tietoa. Taulukoiden lukeminen oli vähän hassua, mutta muuten kuuntelu sujui hyvin. Olen tunnistanut itseni visuaaliseksi oppijaksi, mutta kyllä kuulon kautta asia tuntuu myös menevän perille. Jälkeenpäin nimittäin mietin erästä asiaa tyyliin, tästä vasta luin jostakin...

Toinen käyttöönotossa oleva juttu on mikrofonin käyttö WhatsAppissa ja tekstiviesteissä. Tosi ihanaa ja tulee vähemmän  näppäilyvirheitäkin. Tämä jää varmasti tavaksi.

Kolmannen kerran yllätys olikin sitten Google-hakujen monipuolisuus. Tämän jaan omille opiskelijoillenikin. Ehkäpä he tämän jo tietävätkin, mutta aina joku voi saada vinkin.

OneNotea olen käyttänyt töissä muistiinpanoihin ja pikamuistiinpanoissa on tallessa monta muistettavaa asiaa.

Nyt seuraavaksi aion perehtyä tuohon Workflowy-palveluun, jos siitä olisi apua systematisoinnissa. Nyt niitä juttuja on paperilapuilla ja vihoissa :|

Annen innostus taisi tarttua! Kiitos virkistävistä luennoista ja uusista askeleista digioppijan polulla.

Ritva Saviluoto