# data[].attributes.body
Faktorer som påvirker om det vil være et ressursgrunnlag til å brødfø en fremtidig befolkning på rundt 10 milliarder:

Hvor mye mer jord kan vi dyrke - hvor mye som går med til byvekst.

Ny teknologi og kunnskap i landbruket.

Bærekraften av et økt fiske i verdenshavene.

Fiskeoppdretternes bærekraft når kraftfor av fisk tas i bruk.

Produksjon av biodrivstoffs påvirkning på matproduksjon.

Oppbruk av grunnvann samt mer ekstremt værs påvirkning av landbruket.

Press på naturressursene

u-land: høy befolkningsvekst, lite forbruk, press på naturressursene

I-land: lav befolkningsvekst, høy forbruk, mindre press på naturressursene

Befolkningsutviklingen har ført til:

Økt utslipp av klimagasser

tap av arter, jorderosjon, flom pga. avskoging

press på natur- og jordbruksarealer

redusert tilgang på drikkevann + synkende grunnvannstand

“Vestlig” kosthold

Større kjøttforbruk → ikke bærekraftig

Utfordringen: holde matproduksjonen i tritt med befolkningsveksten

Det produseres nok mat til å dekke basisbehovet for alle på jorda.

Sult forekommer pga fattigdom. Fattigdom → ikke råd til mat, jord eller utstyr for å øke matproduksjon. Mange bor i områder hvor det er vanskelig å komme til markedene.

Avlingene kan bli ødelagt, og pga synkende grunnvann har de ikke mulighet for kunstig vanning.

# data[].attributes.body
·         1900 tallet 4-5 barn

·         1960 tallet 3 barn

·         1986 historisk lavt 1,7 barn

·         2016,  1,7 barn i Norge

·         Tallene har sunket
* førstefødte 1970:
20-24 år, kvinner
*2017:
29 år, kvinner
31,5 år, menn

# data[].attributes.body
·         Fruktbarhet påvirkes mest av utdanning, årsaken er at de fleste kvinner venter til at de er ferdig med utdanning, og har kommet i arbeid (stabil jobb) før de får barn.

·         Før i tiden var det normalt at flere kvinner fødte ca. 4-5 barn, også fikk de barn tidligere enn de får nå.

·         Før i tiden fikk vi flere barn for å sikre framtiden vår, men nå er det eldre hjem, og ordninger som gjør at vi ikke trenger barna våre for å forsørge oss.

·         Prevensjon kan hjelpe oss med å bestemme hvor mange barn vi skal ha

# data[].attributes.headline
Forskjellen på samlet fruktbarhetstall og reproduksjonsnivå

# data[].attributes.subject
Forskjellen på samlet fruktbarhetstall og reproduksjonsnivå

# data[].attributes.body
Samlet fruktbarhetstall:

Samlet fruktbarhetstall er de tallene som viser hvor mange barn hver kvinne får i løpet av sin fødedyktige alder, som er mellom 15år til 49år

Kun hvis de gjeldene fødselsratene er de pågående innenfor de ulike aldersklassene av kvinner

Fødsler kan forsinkes til senere og ønsket barnetall kan endres

Kjenner ikke til det ordentlige barnetallet per kvinne, før et årskull er ferdig med sin fødedyktige alder

I 2016 ble det født 58 900 barn, nesten like mange som i 2015. Dette gir et samlet fruktbarhetstall (SFT) på 1,71 barn per kvinne.

Fruktbarheten har gått ned hvert år siden 2009.

Norske kvinner blir også stadig eldre før de føder sitt første barn.

Reproduksjonsnivå:

Antall barn hver kvinne i gjennomsnitt må føde for at folketallet skal holde seg stabilt over lang tid, når vi ser bort i fra innvandring og utvandring.

Om dette skal fungere må hver kvinne i gjennomsnitt føde en jente, fordi de må erstatte seg selv.

For hver jente som blir født blir det født omtrent 1,06 gutter.

det trengs et samlet fruktbarhetstall på 2,06 for å sikre reproduksjonsnivået

tallene er avhengig av dødsraten i landet på grunn av at noen dør før de er ferdig med sin reproduktive alder. Pga dette må det samlet fruktbarhetsnivået være på 2,06

i norge er tallet for tiden 2,08

Forskjellen:

Reproduksjonsnivå forteller om hvor mange barn som blir født, som vi er data vi kan bruke for å finne ut om folketallet er stabilt eller ikke

Mens samlet fruktbarhetstall er data som forteller om hvor mange barn en fødedyktig kvinne i gjennomsnitt får

# data[].attributes.body
Alderdom (spesielt i den siste fasen i demografiske overgangen)

Andelen eldre øker i befolkningen øker, noe som gjør at dødsraten stiger

Sykdom/epidemier, landets muligheter for medisiner og vaksiner (helse).

Krig og terrorisme

SOSIALE FORHOLD (fattigdom)

Mangel på mat&drikke

# data[].attributes.body
Land grabbing er et begrep som beskriver måten private investorer eller fremmede nasjoner kjøper opp eller leier store jordbruksarealer i et annet land over lengre tid.

Spesielt er det i-land, særlig i-land med stor befolkningsvekst, som Kina og India, som må sikre forsyninger av mat til den stadig økende befolkningen.

I tillegg er tilførselen av dyrefôr til gårdsdyr også en faktor for å investere i store jordbruksarealer.

Andre som investerer i dette markedet er private selskaper (og for eksempel arabiske oljestater) som vil tjene penger på salg av jordbruksvarer

Jorda som blir leid finner vi særlig i land i Afrika

Totalt utgjør land grabbing et område like stort som Frankrike (60 millioner hektar)

De negative konsekvensene vil være at lokalbefolkningen blir skjøvet ut til fordel for investorer,  at det blir stor konkurranse med lokale bønder om knappe vannforsyninger og det vil ødelegge sårbare økosystemer

Landets egen matvaresikkerhet bli svekket når jordbruksproduktene blir sendt til utlandet

Lever i frykt og på almisser

opprør og demonstrasjoner

Dårlig utdanningstilbud

# data[].attributes.body
Når mennesker blir tvunget til å bruke mindre egnede områder, også kalt marginale områder. Dette er områder som ikke er egnet til avlinger og jordbruk. Slik dyrking blir mer og mer vanlig når det foregår "land grabbing", altså at store investorer kjøper og leier de beste områdene som er best egnet til avling og jordbruk. Så starter dominoeffekten. Da må de som opprinnelig dyrket her flytte på seg til mindre egnede områder. Dette betyr at de som opprinnelige var på disse områdene blir presset og skviset ut av de beste områdene. Utnyttelsen av jorda forskyves mot mer tørke- og erosjonsutsatte områder, dvs. at brukerne marginaliseres, de blir tvunget til å ta nytte av de dårligste områdene.
Skrevet av Salo, Casper, Nora og Thea <3