# data[].attributes.body
God kommunikasjon kan dekke flere av punktene i Maslows behovspyramide. når man blir møtt med aktiv lytting får man en følelse av trygghet og at det du sier er interessant. Man er også sosial og i en god samtale blir våre tanker, meninger og følelser anerkjent. Dette øker mestring, og selvfølelse.

# data[].attributes.body
- Barnet er trygg på deg
- gjøre det som er best for barnet
- være til å stole på
- bruker åpne spørsmål
- være bevisst

# data[].attributes.body
- hvorfor spørsmål kan hemme samtalen, fordi de krever en forklaring.
- vurdering, gjetting, definering og råd.

# data[].attributes.body
kan skape trygghet

kan skape glede, og humor

kan redde liv

kan skape vennskap

kan ordne opp i saker

# data[].attributes.body
kan skape store uenigheter

kan såre og gjøre vondt

kan skape misforståelser

kan være vanskelig om man ikke forstår språket

# data[].attributes.body
Verbal kommunikasjon er kommunikasjon som skapes av ord. Denne formen for kommunikasjon kan skape store uenigheter, og om man ikke passer på det man sier, kan det såre, og det kan forekomme diskriminering og mobbing.

# data[].attributes.body
Ikke alltid lurt å si sin mening om ting.

for å unngå å såre noen

# data[].attributes.body
Kan lett gjennomskues

Sier egentlig ikke meningen sin

Vanskelig å forstå ironi

Dette kan forvirre alle parter

Kan skje misforståelser

# data[].attributes.body
Dobbeltkommunikasjon bruker noen om de ikke har lyst til å si sin mening. Man bruker dobbeltkommunikasjon om man er lei seg, men ikke vil fortelle hvorfor, da sier man kanskje at det går bra, selv om det er tydelig at det ikke gjør det.

Dobbeltkommunikasjon kan være vanskelig å tolke, og det kan virkelig såre, om det er tydelig at man ikke mener det man sier. Dette er en kommunikasjonsform som er veldig farlig om man ikke forstår hva som menes.

# data[].attributes.body
Den gode samtalen har sine egne spilleregler.
Den ene parten i samtalen (den profesjonelle), er der for å støtte den andre parten. (den andre er vanligvis barnet)
Det er viktig å gå inn i samtalen med ydmykhet, og forståelse.

# data[].attributes.body
verbal kommunikasjon: Verbal kommunikasjon er de ordene vi bruker når vi skal formidle et budskap. Verbal kommunikasjon er for eksempel å snakke.

non verbal kommunikasjon: non verbal kommunikasjon handler om å kommunisere uten ord. Vi kan bruke blikk, kroppen osv.

aktiv lytting: aktiv lytting, er en god lytter. Det er ikke noen som synes det er interessant å snakke med en som ikke lytter. Når man er en aktiv lytter, så viser man tydelig at man er interessert, ved å lytte, svare kort, nikke, å følge med på den personen som snakker.

Dobbeltkommunikasjon: Dette handler om å ikke mene det du sier. Du sier en ting, men mener noe annet. Dobbeltkommunikasjon forvirrer mottakeren. Hvis du bruker dobbeltkommunikasjon så vil ikke ordene du bruker, stemme med resten av det du kommuniserer.

Sirkulærkommunikasjon: Sirkulærkommunikasjon er en kommunikasjonsform hvor alle er ansvarlige for kommunikasjonen som oppstår. Det vi sier påvirker alle rundt oss.

Eks: hvis man er sur på jobb, vil dette påvirke stemningen på en negativ måte.

Et annet eks: hvis de voksne snakker høyt, gjør dette at barna prater enda høyere, for å bli hørt.

anerkjennende kommunikasjon: Anerkjennende kommunikasjon vil si at vi på ulike måter viser barna at vi forstår og aksepterer deres opplevelse av det som skjer, og deres følelsesmessige reaksjon. Det innebærer ikke at vi aksepterer alle handlinger, som for eksempel å slå, sparke, ta ting fra andre eller lignende.

Eks: hvis barnet blir sint fordi han ikke får leke er, så må man vise at man forstår hvorfor og kanskje svare: du hadde lyst til å leke mer, derfor du ble sint

dialog: Dialog er en positiv form for kommunikasjon. Uenighet i en samtale er viktig å respektere, noe begge parter respekterer. Når man har en dialog så kalles dette toveis kommunikasjon.

# data[].attributes.body
Å snakke til en passiv lytter

Snakke lavt og utydelig

Bruker ukjente ord

Dårlig hørsel

Masse støy

Ikke øyekontakt

# data[].attributes.body
Aktiv lytter kan påvirke samtalen, å gjør at avsenderen føler seg trygg, og for å unngå misforståelser.

Ett forstående budskap

Snakke med tydelig stemme

Være bevist på hvem mottakeren er.

# data[].attributes.body
Avsender: som sender av et budskap, må du være klar over innholdet i budskapet og hvem det er som skal motta budskapet.

Budskap: et budskap er det som blir sendt av avsenderen, dette kan være verbalt, men også non-verbalt.

Formidlingskanal: en formidlingskanal er den kanalen budskapet går igjennom. Dette kan være ett brev, via meldinger på telefon osv.

Støy: støy kan være innimellom. Dette er noe som kan forstyrre budskapet, og at mottaker misforstår budskapet. Støy kan for eksempel være høy musikk, forstyrrelser, passiv lytter osv.

Mottaker: en mottaker er lytteren. Det er den personen som får et budskap. En mottaker må tolke budskapet. Om det er en toveis kommunikasjon, kan mottakeren svare, eller komme med en tilbakemelding.

# data[].attributes.body
Kommunikasjon gjør man hele tiden, uten at man tenker over det. Kommunikasjon binder oss mennesker sammen. Gjennom ord, stemmer, ansiktsuttrykk, avstand og blikk, formidler vi til hverandre hvem vi er, hvordan vi opplever andre, og situasjoner.