# data[].attributes.headline
Kroppen trenger daglig tilførsel av energi

# data[].attributes.subject
Kroppen trenger daglig tilførsel av energi

# data[].attributes.body
Energi kommer ifra karbohydrater, fett og proteiner. Karbohydrater  blir først omsatt når vi trenger energi, og fett er først og fremst en energireserve.
Forbrenning av fett gir 38kJ, og karbohydrater og proteiner gir 17kJ.

# data[].attributes.body
Hver eneste celle i kroppen trenger fett til å bygge opp cellemembranene.  De viktige hjelpecellene rundt en nervecelle består også av fett.

Proteiner er cellenes viktigste byggemateriale. Kroppens muskler, indre organer og immunsystem er i hovedsak bygd opp av proteiner. For lite proteiner og feil proteinsammensetning i maten gjør at kroppen omplasserer proteinene som allerede finnes der. Musklene er det første som svekkes.

# data[].attributes.headline
Kroppen trenger vitaminer, mineraler og mye vann

# data[].attributes.subject
Kroppen trenger vitaminer, mineraler og mye vann

# data[].attributes.body
Kroppen trenger små daglige tilførsler av vitaminer. Vitaminer er viktige for å holde oss friske. Vitamin A er viktig for synet. Det finnes i gulrøtter, grønnsaker, smør og leverpostei.

Vitamin C holder slimhinnene i kroppen hele slik at virus ikke trenger inn i kroppen. Vitamin C finnes i appelsiner, poteter og mango.

Kroppen trenger også mineraler, som f.eks kalsiumforbindelser til tenner og knokler, og jernforbindelser til hemoglobinet i de røde blodcellene.

Omtrent 2/3 av kroppen består av vann. Daglig mister vi vann gjennom svette, urin og pust. Vi trenger 2-3 liter vann hver dag. Omtrent halvparten skal komme fra maten vi spiser og resten må vi drikke.

# data[].attributes.headline
Vi blir stadig tyngre, og det kan gi oss helseproblemer

# data[].attributes.subject
Vi blir stadig tyngre, og det kan gi oss helseproblemer

# data[].attributes.body
Fra 1975-2000 gikk gjennomsnittsvekten på norske 15-åringer opp med 2-3kg. Tunge kropper sliter på ryggen, hofter og knær.

# data[].attributes.headline
Diabetes type 2 kan forebygges ved mosjon og mindre sukker

# data[].attributes.subject
Diabetes type 2 kan forebygges ved mosjon og mindre sukker

# data[].attributes.body
Mye sukker og fett kombinert med lite mosjon gir kroppen høyt insulinnivå. Skjer dette over lang tid, blir kroppens celler mindre følsomme ovenfor insulin og tar dermed opp for lite druesukker ifra blodet. Dermed kan sukkernivået i blodet bli farlig høyt. Fysisk arbeid øker muskelcellenes følsomhet for insulin.

# data[].attributes.headline
Hjerte- og karsykdommer kan forebygges ved mosjon og mindre mettet fett i kosten

# data[].attributes.subject
Hjerte- og karsykdommer kan forebygges ved mosjon og mindre mettet fett i kosten

# data[].attributes.body
Hjerte- og karsykdommer er når blodårene blir så tette at blodet ikke klarer å forsyne kroppen med oksygenrikt blod. Overvekt og lite mosjon er viktige årsaker.

Varierte måltider kan gi mye glede og god helse.

# data[].attributes.headline
Kroppen er til for å brukes og styrkes ved bevegelse

# data[].attributes.subject
Kroppen er til for å brukes og styrkes ved bevegelse

# data[].attributes.body
Når du beveger deg, styrker du organer og muskler i kroppen. Skjelettet blir også styrket, og du får bedre balanse og motorikk. 30 minutter med fysisk aktivitet hver dag er nok.

# data[].attributes.body
Etter at vi har mosjonert, føler de fleste av oss velvære. Hjernen frigir morfinliknende stoffer som vi kaller endorfiner. Akkurat som legemiddelet morfin, lindrer endorfiner smerte, får deg til å slappe av og får hjernen til å produsere stoffer som som gir en følelse av velvære og selvtilfredshet.

Det er sunt å være fornøyd med seg selv.

# data[].attributes.headline
Mikroorganismer kan både gjøre nytte og være en plage

# data[].attributes.subject
Mikroorganismer kan både gjøre nytte og være en plage

# data[].attributes.body
Mikroorganismer er bakterier, sopp og virus. Inne i kroppen er det vanligvis sterilt, altså fritt for mikroorganismer. På huden, i luftveiene, fordøyelsessystemet og underlivet finnes det derimot mange mikroorganismer med forskjellige oppgaver. Noen hindrer f.eks sykdomsfremkallende organismer å slå seg ned. Andre danner vitaminer i tarmen.

# data[].attributes.body
Mikroorganismer som invaderer  kroppen gjennom slimhinner eller sår i huden, kan begynne å formere seg, gi en infeksjon. Sykdomsfremkallende organismer prøver å leve av kroppen, og formerer seg raskt.  Håndvask er det viktigste du kan gjøre for å unngå infeksjoner.

I perioder hvor mange får den samme sykdommen, snakker vi om en epidemi. Vi kaller det en pandemi når epidemien går over hele verden.

# data[].attributes.body
Viruset bryter ned kroppens immunforsvar slik at den blir forsvarsløs mot det som ellers er bagatellmessige bakterier og virus. Hivviruset smitter først og fremt ved ubeskyttet samleie, men kan også smitte via blod. Det tar som regel mange år fra kroppen blir smittet av hivviruset til immunforsvaret er så svekket at det utvikler seg aids.

# data[].attributes.headline
Fugleinfluensa kan smitte fra fugler til mennesker

# data[].attributes.subject
Fugleinfluensa kan smitte fra fugler til mennesker

# data[].attributes.body
Fugleinfluensa er influensa hos fugler og er vanligvis ufarlig for mennesker. Siden 2003 har det eksistert et fugleinfluensavirus (H5N1) som kan gi alvorlig sykdom hos mennesker. Dette er ikke påvist i Norge. Nå frykter vi at fugleviruset endrer seg slik at det kan smitte fra menneske til menneske. Det skjer dersom et menneske blir syk av vanlig influensa og fugleinfluensa samtidig.

# data[].attributes.headline
Hel hud beskytter kroppen mot uønskede mikroorganismer

# data[].attributes.subject
Hel hud beskytter kroppen mot uønskede mikroorganismer

# data[].attributes.body
Mikroorganismer trenger inn i kroppen din gjennom sår i huden. For mye vask med såpe kan fjerne det beskyttende oljelaget og de døde hudcellene som dekker huden din, slik at mikroorganismer lettere trenger inn. Slimhinnene i luftveien, som også er en del av huden, stopper de fleste mikroorganismene. Små hår på slimhinnen fører mikroorganismene opp i svelget, slik at de kan svelges ned i magesekken. Der blir de drept av magesyre.

# data[].attributes.headline
Hvite blodceller er en del av kroppens immunforsvar

# data[].attributes.subject
Hvite blodceller er en del av kroppens immunforsvar

# data[].attributes.body
Når et uønsket virus trenger inn i en av de vanlige cellene våre og overtar maskineriet til cellen, ødelegges cellens normale funksjon. Etter hvert blir vi syke. En slik infeksjon kan motarbeides av kroppens immunforsvar. Eteceller og lymfocytter er hvite blodceller, og er en viktig del av kroppens immunforsvar.

Eteceller kan oppdage antigener på overflaten til sykdomsfremkallende mikroorganismer. Slike eteceller kan drepe sykdomsfremkallende mikroorganismer og viser hvem de har spist, ved at antigenene dukker på overflaten til etecellene. Lymforcytter deltar i prosessen ved å knekke de sykdomsfremkallende mikroorganismene. Slik foregår prosessen:
1. En etecelle eter et virus og uønskede antigener dukker opp på overflaten til etecellen.
2. T-lymforcytten oppdager etecellen med de uønskede antigenene, og kontakter en B-lymfocytt.
3. B-lymfocyttten produserer en stor mengde antistoffer som passer til antigenene.
4. Antistoffene binder seg til antigenene på viruset. Nå er det lett for andre eteceller å oppdage og uskadeliggjøre viruset som nå er omgitt av antistoffer.

Senere dannes hukommelsesceller som raskt kan starte produksjonen av antistoff dersomd et samme viruset kommer inn i kroppen ved en senere annledning.

# data[].attributes.headline
Kroppen kan utvikle motstandskraft mot sykdommer

# data[].attributes.subject
Kroppen kan utvikle motstandskraft mot sykdommer

# data[].attributes.body
Når en infeksjon er bekjempet av hvite blodceller, blir noen av de hvite blodcellene omdannet til hukommelseceller. De kan gjenkjenne antigenet fra infeksjonen. Hvis hukommelsecellene møter de samme antigenene igjen, setter de straks igang med å produsere antistoff. Slik kan de hindre en ny infeksjon.

# data[].attributes.body
Når vi vaksineres mot en sykdom, får kroppen tilført sykdomfremkallende mikroorganismer som er litt svekket. Kroppen reagerer da som om vi fikk en infeksjon. Det er dette som gjør at vi kan føle oss litt uvel etter at vi er vaksinert. Kroppen danner antistoffer og i neste omgang hukommelseceller. Noen ganger må vaksinen settes flere ganger for at kroppen skal danne nok hukommelseceller. Barnesykdommene vi vaksinerer imot, gir ofte alvorlige konsekvenser hos voksne, men ikke hos barn.

# data[].attributes.headline
Det varierer hvor godt en vaksine virker mot virus

# data[].attributes.subject
Det varierer hvor godt en vaksine virker mot virus

# data[].attributes.body
Det er enkelt å lage vaksiner mot mikroorganismer som er stabile i arvestoffet sitt. Hvis virus endrer antigener på overflaten, virker ikke vaksinene. Influensavirusene er ustabile fordi antigenene på overflaten stadig endrer seg.

# data[].attributes.headline
Ved kraftig bakterieangrep trenger antistoffene hjelp

# data[].attributes.subject
Ved kraftig bakterieangrep trenger antistoffene hjelp

# data[].attributes.body
Noen mikroorganismer kan gjøre deg alvorlig syk før immunforsvaret klarer å ødelegge dem. Vi kan bruke antibiotika som er fellesnavnet for en stor gruppe medisiner som kan drepe eller hemme bakterier og sopp. Mikroorganismer kan dessverre tilpasse seg antibiotika og bli motstandsdyktige.

# data[].attributes.body
Folkemedisin er en blanding av gammel legekunst og overtro.

# data[].attributes.headline
Samisk folkemedisin er mer levende enn annen folkemedisin i dagens Norge

# data[].attributes.subject
Samisk folkemedisin er mer levende enn annen folkemedisin i dagens Norge

# data[].attributes.body
Hos dem, som i folkemedisinen ellers, finner vi skikker som tyder på at magi er en viktig del av helbredelse av sykdommer.

# data[].attributes.headline
Hippokrates, den europeiske legekunstens far

# data[].attributes.subject
Hippokrates, den europeiske legekunstens far

# data[].attributes.body
Med skolemedisin mener vi den vitenskaplige, nedskrevne medisinen. I Europa begynner den moderne legekunsten med legen Hippokrates, som levde i Hellas for omtrent 2400 år siden. Hippokrates arbeidet for å fjerne all overtro fra medisinen.

# data[].attributes.headline
Planter er fortsatt en viktig kilde til medisiner

# data[].attributes.subject
Planter er fortsatt en viktig kilde til medisiner

# data[].attributes.body
Bare et fåtall av jordas planter er undersøkt.

# data[].attributes.headline
Mange er skeptiske til "alternativ behandling"

# data[].attributes.subject
Mange er skeptiske til "alternativ behandling"

# data[].attributes.body
Alternativ behandling er en samlebetegnelse for behandlingsmetoder som ikke bygger på vitenskaplig folkemedisin.  Som f.eks akupunktur, homøopati og healing.

Akupunktur, der tynne nåler settes i bestemte punkter på kroppen. Det har smertelindrende effekt, men har mindre klarlagt hvilke helbredende effekt det har.

Homøopati baserer seg på at en som er syk kan helbredes med svært fortynnede løsninger av stoffer som gir de samme plagene som sykdommen. Det har vært vanskelig å dokumentere virkningen og finne en forklaring på hvorfor det skulle virke.

Healing baserer seg på at en healer kan overføre en naturlig og helbredende kraft ved å legge hendene på den syke.

Det er viktig å bruke sine gen kunnskap og være kritisk!

# data[].attributes.headline
Slimproduserende celler og små hår beskytter lungeblærene

# data[].attributes.subject
Slimproduserende celler og små hår beskytter lungeblærene

# data[].attributes.body
Tobakk er en fellesbetegnelse på flere produkter som kommer fra tobakkplanter (Nikotina).

Luftrøret ned i lungene forgreiner seg stadig finerer og ender i over 300 millioner små luftrom (lungeblærer). Oksygengass fra lufta passerer den tynne veggen mellom lungebærene og blodårene. Når du puster, får du også i deg ca. 20 milliarder forurensningspartikler hver dag. Dette kan være bakterier, virus eller sotpartikler. Luftrøret er kledd med slimproduserende celler og små hår som beskytter de ørsmå lungeblærene. Forurensingspartikler fanges i slimet, og hårene sender dem oppover luftrøret. De kan så spyttes ut eller svelges.

# data[].attributes.headline
Tobakksrøyk inneholder mange skadelige stoffer

# data[].attributes.subject
Tobakksrøyk inneholder mange skadelige stoffer

# data[].attributes.body
Trass kroppes anstrengelser for å holde lungeblærene rene er det mange som velger å røyke. Da trekker de en blanding av blant annet gassen karbonmonoksid, sot og tjære ned i lungene.  Tjære og sot setter seg fast i slimet i luftrøret. Siden hårene i luftrøret lammes av røykgassene, er det ikke uvanlig at en røyker høster opp slim. Det kalles røykhoste.

Du husker kanskje at CO tar oksygenets plass i de røde blodcellene som frakter oksygen til alle cellene i kroppen. Derfor opplever mange røykere at de blir kortpustede. Røykere utvikler lettere lungesykdommer som bronkitt, lungebetennelse og astma. Etter lengre tids røyking kan man utvikle dødelige sykdommer som kols og lungekreft.

# data[].attributes.headline
Ifølge røykeloven skal fellesarealer være røykfrie

# data[].attributes.subject
Ifølge røykeloven skal fellesarealer være røykfrie

# data[].attributes.body
Det er forbudt med tobakksreklame, alle tobakksvarer skal merkes med advarsel om helsefare, og aldersgrensen for kjøp av tobakk er 18 år. For å unngå passiv røyking er det forbud mot røyking i lokaler og transportmidler hvor alle har adgang. Passiv røyking er spesielt farlig for barn.

# data[].attributes.body
Nikotin stimulerer hjernen og virker avstressende, men har flere skadelige effekter på mennesket. Giften øker f.eks pulsen og blodtrykket. Nikotin øker også produksjonen av saltsyre i magesekken og kan forverre magesår og spiserørsbetennelse.

# data[].attributes.headline
Narkotiske stoffer virker bedøvende, sløvende og smertestillende

# data[].attributes.subject
Narkotiske stoffer virker bedøvende, sløvende og smertestillende

# data[].attributes.body
Som ved bruk av nikotin og alkohol kan man bli avhengig både fysisk og psykisk av narkotiske stoffer. Risikoen for å bli påført alvorlige helse- og sosiale skader er stor. All omgang med narkotika, som ikke er foreskrevet av lege, er straffbart i Norge.

Cannabis er en fellesbetegnelse for hasj, marihuana og cannabisolje og er den mest brukte ulovlige rusgiften i Norge. Vanlige effekter ved bruk av cannabis er en følelse av oppstemthet, selvtillit og pratsomhet. Akutte depresjoner, angst eller forfølgelsesforestillinger kan forekomme. Langvarig og/eller omfattende bruk av cannbis kan føre til sløvhet, likegyldighet, nedsatt konsentrasjonsevne og akutte depresjonsperioder.

Opiater, som heroin og morfin, gir gjerne en følelse av velbehag kombinert med likegladhet. Opiater utvinnes av opiumsvalmuen og stoffene er svært avhengighetsdannende. Kroppen krever stadig større doser av stoffet for å oppnå samme effekt. Heroin er som oftest det siste stoffet man begynner med, og greier ikke slutte før døden setter en stopper.

Amfetamin er et sentralstimulerende stoff som påvirker hjerne, hjertet, lungene og andre organer.