# data[].attributes.attachment_link.readable_text
In our life, we've experienced lots of amazing trips, but the journey to Finland in winter was one of our best ones. To sum it up - an eternal unnatural beauty. The beauty that touches something deep inside your soul and makes you adore winter, cold, white and wild. What did make our trip so unforgettable and what shouldn't you miss if ever you decide to experience this stunning country? We'll try to share it, but better just get your bag packed.

Every tourism office will tell you immediately that it's better to visit Turku archipelago in summer. Don't listen to them. Maybe there are more activities you can do, riding a bike, fishing and so forth, but on the contrary - use this magic opportunity to enjoy its emptiness and wildness. There is something serene in seeing the places, that are supposed to be crowded, so empty.

The only town of Finland that saved its original architecture. As it's known, one doesn't visit Finland for its sophisticated architecture. Not at all. The world history made sure there were no beautiful cities left, but Rauma can give you an idea how it used to be in Finland before they switched on this modern and very ugly cities organization. This is the reason why this old wooden town is listed in UNESCO world heritage. Look how cozy it is under the snow...

We'll say straight away - Rovaniemi is a veeery shitty place. Because it is made for tourists, not for travelers. This is a place where people come in order to make a tick in front of "visit Lapland" on their bucket lists or whatever. So be ready for ridiculous prices and this horrible atmosphere when tourists' concentration is superior to the actual population of the town. If you want to experience Lapland, Rovaniemi is not the best place, I promise, even if it (almost) stands on the polar circle start. About the best place we'll talk in the point below, but... Rovaniemi offers quite an interesting attraction, which is, as you might have guessed, Santa's Village. We've rarely seen anything so clearly commercial and benefit-orientated, the souvenir shop - "made in china" paradise will make vomit even the strongest among us. We made a short stop in the Santa Village just on our way further to North to have a look what all this noise about. Even the long queue to see Santa did not frighten us, but what happened next was unpredictable. An "elf" invited us to the Santa's office; we entered in...and got completely hypnotized. Santa was there, he spoke in low deep voice, asked us where we were from and greeted us in our languages. We sat on the bench and not really understanding what was going on, let the elf take the picture even not realizing that there were other people already approaching this Santa, REAL Santa. Even if it was a quite disgusting conveying system, I loved it. 10 kilometers later, we realized that we had payed 40 EUROS for the pictures with Santa! Anyway, it was a very touching moment. You simply can't help feeling like a kid.

40€ - pictures with Santa Claus, though the visit itself is free.

Do you want something very authentic? Visit a reindeer farm. On the contrary to "having a ride on the reindeer sledge", 50 euros for 400 m, if we remember correctly, the reindeer farms are not made entirely for tourists, but remain an actual profession. We can advise you going to the small town Kilpisjärvi, which is way better than Rovaniemi in terms of prices and atmosphere. Contact a small family company Kilpisjärvi Safari for an excursion, and they'll bring you to the reindeer paradise, who is owned by a Sami (Laplander). I repeat: it is a paradise.

130€ - Reindeer farm visit. Yes, the prices ARE horrible.

Just one thing: don't pay anyone who promises you Northern Lights safari. It is an unnecessary waste of money. Why? Because Northern Lights are in the sky, you don't pay to watch the sun, do you? However, to see them there are quite simple basis: get away from the city lights and check the solar activity on the specified web-sites. These sites will tell you all about the expected strength of the lights, and the geographic zone. In Rovaniemi, for 20€ you can buy "Northern Lights alarm" service, we bought it just for fun, and indeed - it worked. But by this time we were already much more on the North, where no alarms were needed to see this amazing spectacle.
Check out: Where and How to Spot and Photograph the Northern Lights?

You will definitely not regret even if it seems to be a hell. In Kilpisjärvi we rented two pairs of snow shoes and climbed the sacred mountain of Sami. 600 meters, but what meters! An article about hiking in Finland coming soon, stay tuned!

30€ - Snowshoes rental

Snow scooters is something widely used in Finland when it starts snowing. Actually, it's the real mean of transport, not only "just for fun". Of course, we wanted to try it and we recommend it to every brave person visiting Finland in winter! Once again, don't do it in Rovaniemi. It's not that we make an advertisement to Kilpisjärvi, but what can we do if it's cheaper and better? In Rovaniemi you'll ride a scooter with a huge line of tourists with the speed of a pedestrian, but get out the tourist zone, and you'll have a real ride! This way we had for two of us a guide, who made with us 3 hours tour to the point where three borders meet. More important - he allowed us to drive as fast as we can (which was not very fast according to their standards, but definitely faster than a walking person)!

130€ - Three borders snow scooter tour

The road sign "Attention: elks" is absolutely one of the local attractions, and indeed - the chances to meet an elk on the road are quite high! According to the statistics, there are 3000 road accidents with elks per year, so imagine how many elks are simply seen without these tragic consequences. We've seen an elk as well. It was chewing peacefully near the road with its baby, but as soon as the car door opened, they ran away. We got a pic on the telephone, though!

The Baltic sea is very shallow, which allows the sea to get frozen for almost a kilometer (further we didn't check). Do you want to feel like an Arctic explorer? Have a walk!

Honestly, never did we suspect that Finland might be so incredibly beautiful. This beauty is too powerful to try to describe it. To enjoy it, there are no particular places, it's gorgeous wherever you go.

And remember - you will ADORE Finland!

# data[].attributes.attachment_link.description
In our life, we've experienced lots of amazing trips, but the journey to Finland in winter was one of our best ones. To sum it up - an eternal unnatural beauty. The beauty that touches something deep inside your soul and makes you adore winter, cold, white and wild.

# data[].attributes.body
Hyvä:D

# data[].attributes.attachment_link.description
Sibelius 150-vuotisjuhlavuoden rap! Video: Tuotanto: Tuhtimusiikki & Sibelius Celebrations Näyttelijät: Mervi Friman, Kauko Räikkönen, Erno Rosenberg Kuvaus & Editointi: Samu Haapanen Kiitokset: Eräs Teatteri, Luotsin Pukuvuokraamo, Ainola, Sibeliuksen syntymäkoti/ Historiallinen museo Kappale: Näkemysero - Sibelius feat Inkeri Aulio Sävellys: Mikey Wonder Masterointi: Tommi Langen facebook.com/nakemysero tuhtimusiikki.fi/nakemysero facebook.com/jeansibelius150 twitter.com/sibelius150 sibelius150.org

# data[].attributes.attachment_link.description
Veteraanin Iltahuuto säv./san./sov. Kalervo Hämäläinen Jorma Hynninen Laivaston Soittokunta Sotaveteraanien Suurkuoro, Turun ja ympäristön mieskuorot Esitys 3.11.2007 Suomi on Hyvä Maa -konsertissa Turun Messu- ja Kongressikeskuksessa. Julkistamisen suostumuksen antaja: Kalervo Hämäläinen

# data[].attributes.attachment_link.description
P. E. Svinhufvud lukee itsenäisyysjulistuksen. Taltiointi tehty 1930-luvulla.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomi on itsenäinen valtio. Suomesta tuli itsenäinen, kun eduskunta hyväksyi itsenäisyysjulistuksen tiukan äänestyksen jälkeen 6. päivänä joulukuuta 1917, ja Suomi vapautui Venäjän hallinnosta.

Nykyisen Suomen alue asutettiin jääkaudella kymmenisen tuhatta vuotta sitten.

Suomi oli osa Ruotsia 1200-luvulta vuoteen 1809 asti.

Suomen sodan jälkeen vuonna 1809 Suomi liitettiin osaksi Venäjää. Suomi oli Venäjän suuriruhtinaskunta eli autonominen alue Venäjän alaisuudessa vuodesta 1809 vuoteen 1917.

Eduskunta hyväksyi marraskuussa 1917 uuden valtalain, jossa ei mainittu ulkopolitiikkaa eikä puolustusta. Se oli täten itsenäisyysjulistus.

4. joulukuuta senaatti eli silloinen hallitus antoi itsenäisyysjulistuksen.

Eduskunta hyväksyi julistuksen 6. joulukuuta.

Virallinen liputuspäivä

Itsenäisyyspäivä on virallinen liputuspäivä. Suomen lipusta on kolme eri tyyppiä: kansallislippu eli tavallinen siniristilippu, valtiolippu sekä kielekkeinen valtiolippu, aikaisempi sotalippu.

Itsenäisyyspäivän perinteet

Helsingin Tähtitorninmäellä järjestetään itsenäisyyspäivänä lipunnosto, jossa pidetään puheita ja esitetään kuorolaulua. Tilaisuuden järjestää Suomalaisuuden liitto.

Itsenäisyyspäivän juhlajumalanpalvelukseen Helsingin tuomiokirkossa osallistuu valtion ylin johto: presidentit, valtioneuvosto, eduskunta ja valtion ylimmät virkamiehet.

Tasavallan presidentti myöntää itsenäisyyspäivänä kunniamerkkejä ja ylennyksiä puolustusvoimissa. Puolustusvoimat järjestävät valtakunnallisen paraatin, jonka paikka vaihtelee vuosittain. Sankarihaudoille viedään kukkia, kynttilöitä ja seppeleitä.

Yliopistokaupungeissa juhlapäivän perinteisiin kuuluu ylioppilaiden soihtukulkue.

Monet sytyttävät itsenäisyyspäivän kunniaksi ikkunaan kaksi sinivalkoista kynttilää. Kynttilöiden polttamisen taustalla on pitkä perinne, joka ulottuu 1700-luvulle ja Ruotsin vallan ajalle asti. Alun perin niitä poltettiin kuninkaallisten ja muiden suurmiesten kunniaksi heidän vierailujensa aikana. Sortovuosina ikkunalle asetetuilla kynttilöillä ilmaistiin vastarintaa.

Tasavallan presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotto eli Linnan juhlat

Illalla kodeissa on tapana seurata televisiosta suoraa lähetystä tasavallan presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotolta eli Linnan juhlista. Itsenäisyyspäivän juhlamuotoisella vastaanotolla on miltei yhtä pitkä historia kuin itsenäisellä Suomella: ensimmäisen vastaanoton järjesti presidentti K.J. Ståhlberg vuonna 1919.

Juhlan kunniavieraita ovat sotaveteraanit ja lotat. Vakiintuneen tavan mukaan vastaanotolle kutsutaan myös istuvan hallituksen jäsenet, kansanedustajat, Euroopan parlamentin suomalaisjäsenet, valtion korkeimpia virkamiehiä sekä Suomeen akkreditoitu diplomaattikunta. Kutsuvieraiden joukossa on lisäksi eri tavoin ansioituneita suomalaisia yhteiskunnan eri aloilta sekä presidenttiparin vuoden aikana tapaamia henkilöitä. Linnan juhlat on edelleen yksi vuoden seuratuimmista televisio-ohjelmista.

Maamme-laulu

"Oi maamme Suomi, synnyinmaa, soi sana kultainen.
Ei laaksoa ei kukkulaa, ei vettä rantaa rakkaampaa,
kuin kotimaa tää pohjoinen, maa kallis isien"

Suomen kansallislaulun eli Maamme-laulun on säveltänyt Fredrik Pacius Johan Ludvig Runebergin runoon Maamme.

Porilaisten marssi

Porilaisten marssi on ollut Suomen puolustusvoimien kunniamarssi vuodesta 1918 alkaen. Marssin alkuperä on epäselvä. Sanat ovat Runebergin Vänrikki Stoolin tarinoista.
Edit: Artikkeli päivitetty 1.12.2016.
Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomi on itsenäinen valtio. Suomesta tuli itsenäinen, kun eduskunta hyväksyi itsenäisyysjulistuksen tiukan äänestyksen jälkeen 6. päivänä joulukuuta 1917, ja Suomi vapautui Venäjän hallinnosta. Nykyisen Suomen alue asutettiin jääkaudella kymmenisen tuhatta vuotta sitten. Suomi oli osa Ruotsia 1200-luvulta vuoteen 1809 asti. Suomen sodan jälkeen vuonna 1809 Suomi liitettiin osaksi Venäjää.

# data[].attributes.attachment_link.title
Minna Canth kahdessa minuutissa | Suomen juhlapäivät

# data[].attributes.attachment_link.description
Minna Canth oli suomalainen kirjailija ja yhteiskunnallinen vaikuttaja. Canth taisteli tasa-arvon ja oikeudenmukaisuuden puolesta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tervetuloa murrematkalle Suomeen! Matkalla tapaat 8 suomalaista nuorta ympäri Suomea. Voit kuunnella, miltä kuulostaa heidän kotikaupunkinsa murre. Saat matkan varrella myös hyviä matkailuvinkkejä Suomen eri kaupunkeihin. Äänestä, anna omia vinkkejä ja testaa lopuksi tietosi!
Aloita matkasi infosta!

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervetuloa murrematkalle Suomeen! Matkalla tapaat 8 suomalaista nuorta ympäri Suomea. Voit kuunnella, miltä kuulostaa heidän kotikaupunkinsa murre. Saat matkan varrella myös hyviä matkailuvinkkejä Suomen eri kaupunkeihin. Äänestä, anna omia vinkkejä ja testaa lopuksi tietosi! Aloita matkasi infosta!

# data[].attributes.body
29 Suomi-aiheista kysymystä.

# data[].attributes.body
8 helpohkoa Suomi-aiheista kysymystä.

# data[].attributes.body
10 Suomi-aiheista kysymystä.

# data[].attributes.body
20 Suomi-aiheista kysymystä.

# data[].attributes.body
12 kysymystä Suomen teollistumisesta.

# data[].attributes.body
20 Suomi-aiheista kysymystä.

# data[].attributes.body
10 Suomi-aiheista kysymystä.

# data[].attributes.body
Helppoja Suomi-aiheisia kysymyksiä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tästä kansalliseepoksen tärkeimmät käänteet haltuun, jos on ehtinyt unohtua.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sadan vuoden urheilu-uutiset - kokosimme itsenäisen Suomen tärkeimpiä urheiluhetkiä yhteen palveluun

# data[].attributes.attachment_link.description
Urheilumuseo ja Yle Urheilu ovat koonneet yhteen sadan vuoden merkittävimpiä urheilu-uutisia. Tarkista vaikkapa oman syntymäpäiväsi urheilu-uutiset vuosien varrelta tai listaa itsellesi eri lajien merkittävimmät tapahtumat!

# data[].attributes.attachment_link.title
Meitä on nyt 5,5 miljoonaa - katso monesko olit

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomen väkiluku on ensi kertaa lähempänä kuutta kuin viittä miljoonaa. Laskurimme kertoo, monesko Suomen asukas olit syntyessäsi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Salla saa tehtäväkseen kiertää Suomea ja kertoa havainnoistaan. Matkat vievät Kainuun susirajalta Pohjanlahden rannikolle, leppoisilta Saimaan aalloilta etelän ruuhkaan ja Lapin pakkasiin.

Ohjelmassa tehdään havaintoja kotimaan luonnosta ja retkikohteidensa historiasta. Tutuiksi tulevat myös rönttöset, mustamakkara, nahkiaiset, kalakukko, kampela ja kuivaliha.

Tervareiteillä

Salla selvittelee vanhan vientituotteen, tervan, matkaa Kuhmosta Oulujokisuulle. Mitä tervareitillä tapahtuu tänään? Ainakin seppä Ilmarinen työstää edelleen pajassaan.

Savon sydämessä

Reportteri Salla raportoi muun muassa kuopiolaisesta muikkukukosta ja jatkaa kanavistaan tunnettua Heinäveden reittiä norppavesien halki Savonlinnaan.

Karhulinnasta Näsinneulaan

Ähtärissä Salla tutustuu eläimistömme peruslajistoon. Kangasalla Kaarina Maununtytär kertoo elämästä Liuksialassa - kovin oli erilaista kuin mustanmakkaran kotikaupungissa Tampereella.

Länsirannikolla

Kokemäenjoen suulla Salla tekee havaintoja nahkiaisesta, kalojen kummajaisesta. Rannikon vanhat hautaröykkiöt kertovat muinaisesta asutuksesta, ja Turun keskiaikamarkkinoilla historia herää eloon.

Kuninkaantieltä pääkaupunkiin

Kuninkaantie, Suuri Rantatie, oli aikansa valtaväylä halki etelärannikon. Ajan jäljet näkyvät niin Fagervikissä kuin Porvoossakin, jopa Helsingin keskustassa. Mutta millaista elämä on nyt?

Napapiiriltä pikkukylään

Sarjan viimeisessä osassa reportterin tehtävän saa Heli. Hän kokeilee husky-koiravaljakkoajelua, tutustuu sudenkesyttäjän pussaavaan poroon, opettelee saamenkieltä porofarmilla sekä etsii vastausta siihen, mitä on kultakuume.

Perustuu ohjelmaan: Postikortteja Suomesta. Toimittajat: Risto Salovaara ja Janne Nyyssönen. Tuotanto: Krunni Tuotanto Oy.

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.description
Salla saa tehtäväkseen kiertää Suomea ja kertoa havainnoistaan. Matkat vievät Kainuun susirajalta Pohjanlahden rannikolle, leppoisilta Saimaan aalloilta etelän ruuhkaan ja Lapin pakkasiin. Ohjelmassa tehdään havaintoja kotimaan luonnosta ja retkikohteidensa historiasta. Tutuiksi tulevat myös rönttöset, mustamakkara, nahkiaiset, kalakukko, kampela ja kuivaliha. Salla selvittelee vanhan vientituotteen, tervan, matkaa Kuhmosta Oulujokisuulle. Mitä tervareitillä tapahtuu tänään?

# data[].attributes.attachment_link.description
Tutustu 100-vuotiaan Suomen värikkääseen ja dramaattiseen historiaan presidenttiemme tarinoiden avulla. Kahdeksasta maamme ensimmäisestä presidentistä tehdyt dramatisoidut lyhytfilmit on katseltavissa tällä sivustolla. Sivusto on Helsingin kaupungin rakennusviraston satsaus itsenäisyytemme juhlavuoteen. Rakennusvirasto huolehtii Helsingin julkisesta ympäristöstä ja muun muassa Helsingin muistomerkkien ylläpidosta. presidenttien muistomerkit kartalla · ohjeet

# data[].attributes.attachment_link.description
Väritä suomi 5 ja monia muita värityskuvia kategoriassa kulttuuri sivustolla varityskuvia.org.

# data[].attributes.attachment_link.description
Meidän maamme on ainutlaatuinen ohjelmasarja, jossa Suomi ja sen upea luonto esitellään ilmasta käsin. Kerrontatyyli on äärimmäisen yksinkertainen ja samalla vaikuttava: helikopterilla tehtyä ilmakuvaa säestää ohjelmaa varten sävelletty musiikki. Sarjan näyttää Suomen sekä kesäisen vehreänä että talven karuudessa. Kuvissa näkyy lähes koko maamme: Lapin tunturit, Pohjanmaan lakeudet, Itä-Suomen järvimaisemat, saaristo ja rannikkoseutu sekä kaupunkeja ja niiden elämä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Avara luonto - Villi Pohjola (1/6) - Suomi

# data[].attributes.attachment_link.description
1/6. Suomi. Pohjoisen Euroopan upeita maisemia ja eläimiä esittelevän saksalaissarjan avausjaksossa tutustutaan metsistään ja järvistään tunnettuun kotimaahamme. Pääosassa on kuitenkin karhu, metsän kuningas. Esitetty ylellä (U). #Finland

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Metsän kuningas, otso, mesikämmen, kontio... Suomen kansalliseläimellä on monta lempinimeä. (Kuva Fotolia)

Suomalaisesta luonnosta löytyy sinivalkoisiksi koettuja asioita.

SUOMI 100 Suomen itsenäisyyden juhlavuotena on hyvä palauttaa mieleen kansalliset symbolimme. Osa niistä on itsestään selviä, kuten se että kansallislippumme on Suomen lippu tai vaakuna Suomen vaakuna, Maamme-laulu kansallislaulu ja kansallispäivä on Suomen itsenäisyyspäivä.

Jotkut ovat saaneet aikojen myötä arvostetun aseman, tai tietty taho on tehnyt virallisluontoisen nimityksen. Ei liene kovinkaan suurta kiistaa siitä, että kantele on kansallissoitin, Kalevala kansalliseepos, kansalliskirjailija Aleksis Kivi tai kansallissäveltäjä Jean Sibelius.

Mutta suomalaisilla on myös kansallisia luontotunnuksia ja eläimiä, yhdeksän kappaletta. Olisitko muistanut kaikki?
Karhu - kansalliseläin
Karhu valittiin kansalliseläimeksemme Suomen luonnonsuojeluliiton yhdessä Helsingin Sanomien kanssa järjestämässä yleisöäänestyksessä vuonna 1985. Äänestyksessä annettiin yhteensä 22 870 ääntä; niistä 5 948 karhulle. Karhu on Euroopan suurimpia petoeläimiä - ja myös Venäjän kansalliseläin.
Kielo - kansalliskukka
Kansalliskukka on kielo. Se voitti ylivoimaisesti itsenäisyyden 50. juhlavuonna 1967 Yleisradion järjestämän äänestyksen. Vaikka tulos ei tyydyttänytkään kaikkia toimikunnan jäseniä, juhlavuoden kansalliskukkatoimikunta päätti lopullisen valinnan. Kielo oli myös entisen Jugoslavian kansalliskukka.
Rauduskoivu - kansallispuu
Rauduskoivu valittiin Suomen kansallispuuksi vuonna 1988. Suomen luonnonsuojeluliiton, Suomen Dendrologian Seuran ja Kansallispankin järjestämään kansanäänestykseen otti osaa 105 784 suomalaista. Koivu ja tähti on Sakari Topeliuksen tunnetuimpia satuja, juhannusta juhlistetaan koivuilla koristeina.
Laulujoutsen - kansallislintu
Laulujoutsenen julisti Suomen Linnustonsuojeluneuvosto Suomen kansallislinnuksi vuonna 1981, mitään yleisöäänestystä ei järjestetty. Laulujoutsen oli aikoinaan jo häviämässä maastamme 1900-luvun alkupuolella. Suomessa eli vain 15 paria, mutta lajin rauhoittaminen ja valistus pelastivat kansallislintumme.
Ahven - kansalliskala
Ahven valittiin kansalliskalaksi Kalatalouden Keskusliiton järjestämässä äänestyksessä vuonna 1994, toiseksi tullut kala oli hauki. Suomen luonnonsuojeluliiton tiedotuspäällikön mukaan ahven oli ominaisuuksiltaan perisuomalainen, kyrmyniskainen, hitaahko ja piikikäs.
Seitsenpistepirkko - kansallishyönteinen
Kansallishyönteinen on seitsenpistepirkko, se on valittu vuonna 1996. Seitsenpistepirkko kuuluu niveljalkaisten pääjaksoon, hyönteisten luokkaan, kovakuoriaisten lahkoon, erilaisruokaisten alalahkoon, härömäisten yläheimoon ja leppäkerttujen heimoon ja sen on ottanut myös RKP tunnuksekseen.
Graniitti - kansalliskivi
Graniitin nimesi kansalliskiveksemme vuonna 1989 asiantuntijaraati, joka oli valittu toimeenpanemaan maakuntakiviäänestystä. Raati oli valinnassaan yksimielinen. Graniitti on ominaisuuksiltaan kovaa ja kestävää, ehkä siinä nähtiin suomalaisen sisun peruselementtejä.
Suomenpystykorva - kansalliskoira
Suomenpystykorva on sikäli harvinainen rotu, että se on jalostettu luonnonkannasta ilman risteytyksiä, otetaan se siksi mukaan luonnon symboliksi. Suomensukuiset heimot käyttivät näitä melko pienikokoisia metsästyskoiria siirtyessään nykyisille asuinalueilleen. Vuonna 1979 suomenpystykorva nimettiin Suomen kansalliskoiraksi.
Suomenhevonen - kansallishevonen
Suomenhevonen on ainoa täysin Suomessa kehitetty hevosrotu ja symboli kuten suomenpystykorva. Se oli isännän kumppani niin maatilalla kuin metsätöissä, ja korvaamaton apu armeijallemme sota-aikana. Nykyisin tätä yleishevosta nähdään useimmiten ravurina. Suomenhevonen valittiin vuonna 2007 viralliseksi kansallishevosroduksi.

EDIT: Suomen kansallisperhoseksi on 14.6.2017 valittu paatsamansinisiipi, josta voit lukea tästä.

# data[].attributes.attachment_link.title
Karhu on kansalliseläin, mutta mikä on kukka? - Nämä ovat 9 kansallissymboliamme luonnossa!

# data[].attributes.attachment_link.description
Metsän kuningas, otso, mesikämmen, kontio... Suomen kansalliseläimellä on monta lempinimeä. (Kuva Fotolia) Suomalaisesta luonnosta löytyy sinivalkoisiksi koettuja asioita. SUOMI 100 Suomen itsenäisyyden juhlavuotena on hyvä palauttaa mieleen kansalliset symbolimme. Osa niistä on itsestään selviä, kuten se että kansallislippumme on Suomen lippu tai vaakuna Suomen vaakuna, Maamme-laulu kansallislaulu ja kansallispäivä on Suomen itsenäisyyspäivä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lippu jonka sydän lepatti

Lintusen perhe valmistautuu juhlimaan Suomen itsenäisyyspäivää. Pieni siniristilippu haluaisi kovasti lepattaa juhlan kunniaksi, mutta sen rohkeus ei riitä nousemaan yksin yläilmoihin. Miten ujon lipun lopulta käy? Tuula Korolaisen satu Suomen lipusta on julkaistu Lasten omassa vuosikirjassa (Lasten Keskus 2014). Sen on kuvittanut Iltasatu-palveluun Tiina Ahoniemi. Ikäsuositus 4+

Satua on luettu 17 164 kertaa

# data[].attributes.attachment_link.description
Lintusen perhe valmistautuu juhlimaan Suomen itsenäisyyspäivää. Pieni siniristilippu haluaisi kovasti lepattaa juhlan kunniaksi, mutta sen rohkeus ei riitä nousemaan yksin yläilmoihin. Miten ujon lipun lopulta käy? Tuula Korolaisen satu Suomen lipusta on julkaistu Lasten omassa vuosikirjassa (Lasten Keskus 2014). Sen on kuvittanut Iltasatu-palveluun Tiina Ahoniemi. Ikäsuositus 4+

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SATA LEIKKIÄ

Osana Suomi 100 -juhlavuoden ohjelmaa olemme koonneet
tälle sivulle sata suosittua leikkiä ja kutsumme kaikenikäisiä
suomalaisia leikkimään yhdessä.

Tutustu leikkeihin klikkaamalla alla olevia leikin
aihealueita.

Hoksaamisleikit
Liikuntaleikit
Mielikuvitusleikit
Pienten lasten leikit
Rauhoittavat leikit ja loppuleikit
Riehumisleikit
Tutustumis- ja vuorovaikutusleikit
Ulkoleikit

Hoksaamisleikit

Hoksaamisleikit kehittävät nokkeluutta, tarkkuutta, huomiokykyä ja sananäppäryyttä. Mikä parasta, nämä leikit ovat hauskoja ja saavat leikkijät nauramaan!

Katsotko minua?
Leikkijät valitsevat itselleen parin. He seisovat hetken vastakkain ja katsovat toisiaan tarkkaan päästä jalkoihin. Tämän jälkeen he kääntyvät toisistaan poispäin ja vaihtavat kaksi asiaa ulkonäöstään, esim. avaavat paidan napin tai vaihtavat kellon toiseen ranteeseen. Hetken kuluttua parit kääntyvät toisiinsa päin ja yrittävät keksiä muutokset.

Sanaleikki
Kukin sanoo vuorollaan yhden sanan. Seuraavan on aloitettava oma sanansa samalla kirjaimella, johon edellinen sana päättyy. Esim. ensimmäinen sanoo "talo", seuraava "onki", sitä seuraava "ihminen" jne.

Kerro, kuka piipittää
Leikkijät istuvat tiiviiseen piiriin. Yksi leikkijöistä jää keskelle ja hänen silmänsä sidotaan. Hän menee istumaan jonkun syliin ja sanoo "Kerro, kuka piipittää!" Se, jonka syliin on istuttu, sanoo mahdollisimman möreällä äänellä "Piip!" Sokko yrittää arvata, kenen sylissä istuu. Jos hän ei onnistu, hän siirtyy toiseen syliin ja yrittää uudelleen. Se, kenet sokko tunnistaa, joutuu arvaajaksi.

Kuka arvaa?
Leikkijöistä valitaan vapaaehtoinen, joka ottaa itselleen parin. He valitsevat yhdyssanan, jonka osia esittävät. Esim. sanasta kärpässieni toinen esittää kärpästä ja toinen sientä. Muut leikkijät arvaavat, mistä sanasta on kysymys.

Millainen ihminen?
Tässä leikissä harjoitellaan tunteiden esittämistä. Vapaaehtoiset esittävät yksi kerrallaan äänettömästi leikinohjaajan kuiskaaman tunteen (esim.vihainen, iloinen, surullinen, pettynyt, ärtynyt, kateellinen). Toiset yrittävät arvata, mistä tunteesta on kyse.

Eläinsokko
Leikkijät muodostavat 5-10 hengen piirin. Yksi leikkijöistä menee keskelle ja hänen silmänsä sidotaan liinalla. Piiri liikkuu hetken, kunnes sokko huutaa "Seis!" Hän osoittaa jotakuta piirissä ja kysyy "Miten lehmä sanoo?" (tai kissa, auto ym.) Osoitettu vastaa ääntelemällä sokon kysymykseen. Mikäli sokko tunnistaa hänet, osat vaihtuvat. Ellei, yritetään uudelleen.

Kaupunkeja etsimässä
Leikkijät jaetaan kahteen joukkueeseen. Toinen aloittaa sanomalla jonkin kaupungin nimen, esim. Turku. Toisen joukkueen on vastattava siihen kaupungin tai kylän nimellä, joka alkaa sillä kirjaimella, mihin edellinen pättyy. Se joukkue voittaa, joka sanoo viimeisen kaupungin.

Salainen sana
Yksi leikkijöistä menee oven ulkopuolelle ja muut sopivat salaisesta sanasta. Ulkoa tullut kysyy sovittuun aiheeseen liittyviä kysymyksiä. Aiheena voi olla esim. luonnonsuojelu, ja kysymysten pitää sopia aiheeseen. Jokainen leikkijä vastaa lauseella, johon sisältyy salainen sana. Kyselijä koettaa selvittää, mikä tämä sana on.

Myöhästynyt vastaus
Leikkijät istuvat piirissä. Sovitaan yhteinen aihe, esimerkiksi luonnonsuojelu. Yksi leikkijöistä menee huoneen ulkopuolelle. Muut leikkijät sopivat, että ensimmäinen ei vastaa hänelle esitettyyn kysymykseen, vaan on hiljaa. Toinen leikkijä vastaa ensimmäisen kysymykseen, kolmas toisen jne. Kyselijä kysyy luonnonsuojeluun liittyviä kysymyksiä ja yrittää keksiä leikin jujun.

Jos-Niin
Leikkijät istuvat piirissä ja jokainen kuiskaa vasemmalla puolella istuvalle henkilölle JOS-lauseen ja oikealla puolella istuvalle NIIN- lauseen. Kun kaikki ovat kuiskanneet lauseensa, aloitetaan leikin purku. Jokainen sanoo vuorollaan JOS-NIIN lauseen, joka on hänelle kuiskattu. Esim. "Jos sataa lunta niin haluan mennä Linnanmäelle".

Aakkosviesti
Leikkijät jaetaan kahteen joukkueeseen, joilla on pino samoja sanomalehtiä jonkin matkan päässä. Leikinohjaaja antaa jonon ensimmäiselle jonkin sanan, esim. "lehti". Kilpailijat etsivät sanomalehdistä kyseisen sanan, leikkaavat sen irti ja antavat ohjaajalle. Jonon kakkosille ohjaajalla on uusi sana. Nopein joukkue voittaa. Leikinohjaaja on tarkistanut etukäteen, että sanat löytyvät lehdistä.

Helikopterilla Hollantiin
Leikkijät istuvat piirissä. Joku aloittaa sanomalla vasemmalla istuvalle: "Minä matkustan helikopterilla Hollantiin. Arvaa, mitä siellä teen?" Toisen on vastattava kolmella H-kirjaimella alkavalla sanalla. Esim. "Harjaat hevosen häntää". Seuraavaksi hän sanoo: "Minä matkustan moottoripyörällä Mikkeliin. Arvaa, mitä siellä teen?" Seuraava vastaa kolmella M-alkuisella sanalla jne. Jos joku ei osaa vastata tai miettii liian kauan, hän putoaa pelistä.
Takaisin ylös
Liikuntaleikit

Liikkuminen on olennainen osa leikkiä. Liikuntaleikeissä saa purkaa toiminnantarvetta ja oppii ryhmässä toimimista.

Tahmeat popcornit
Leikki alkaa siten, että leikkijät pomppivat, loikkivat tai hyppelevät ympäriinsä. Jokainen on ikään kuin tahmea popcornjyvä, joka yrittää lähestyä muita samanlaisia maissinjyviä. Kun jyvä koskettaa toista jyvää, ne takertuvat yhteen. Tartuttuaan kiinni toisiinsa ne jatkavat pomppimistaan yhdessä takertuen uusiin jyväsiin, kunnes kaikki jyvät ovat lopulta takertuneet yhdeksi suureksi popcorn-kimpaleeksi.

Seläkkäin pystyyn
Kaksi leikkijää istuu lattialla selätysten siten, että heidän polvensa ovat koukussa. Tästä asennosta he yrittävät päästä seisaalleen työntämällä selkiään vastakkain jalkojaan liikuttamatta. Pystyyn päästyään leikkijät voivat yrittää istuutua selätysten takaisin maahan.

Hiirenhäntä
Yksi leikkijöistä pyörittää narua matalalla. Toiset leikkijät seisovat pyörittäjän ympärillä ja yrittävät hypätä narun yli aina, kun se tulee kohdalle. Jos joku sotkeutuu naruun, hänestä tulee pyörittäjä.

Väkikalikka
Leikkijät valitsevat itselleen parin, asettuvat lattialle istumaan ja laittavat jalkapohjat vastakkain. Leikkijät ottavat käsiinsä yhteisen puukepin. Molemmat leikkijät vetävät niin kovaa kuin jaksavat ja se, joka saa toisen nousemaan lattialta, on voittaja.

Sauvapaini
Leikkiin tarvitaan noin metrin mittainen puusauva. Leikkijät valitsevat itselleen parin ja joka parille piirretään maahan ympyrä, jonka keskelle he asettuvat. Molemmat ottavat sauvasta kaksin käsin kiinni ja yrittävät saada sauvan toistensa käsistä. Vedot, väännöt, tempaukset ja kierrot ovat sallittuja. Se leikkijä, joka joutuu ympyrän ulkopuolelle, on hävinnyt, vaikka sauva olisi vielä kädessä.

Eskimoviesti
Leikkijät muodostavat joukkueita. Jokaisella joukkueella on jumppamatto jäälauttana. Joukkueet jakautuvat pareihin, jotka kantavat jäälautan merkin ympäri ja palaavat lähtöviivalle. Jäälautta annetaan seuraavalle parille ja näin leikki jatkuu. Se joukkue voittaa, jonka parit ovat ensimmäisenä päässeet maaliin.

Sylipallo
Kaikki leikkijät istuvat piirissä jalat suorina edessä, melkein kiinni toisissaan. Kädet ovat tukena selän takana. Tarkoituksena on saada pallo liikkumaan sylistä syliin ilman käsien apua.

Ilmansuuntaleikki
Maahan piirretään iso ympyrä, jonka kehälle merkitään pääilmansuunnat maahan tai pahvilapuille. Leikin alussa kerrataan yhdessä ilmansuuntien nimet. Leikkijät seisovat ympyrän keskellä ja juoksevat leikin johtajan käskyjen mukaan pohjoiseen, etelään, itään tai länteen. Leikkiä voidaan vaikeuttaa ottamalla mukaan myös väli-ilmansuunnat ja jättämällä lopulta merkit pois.

Keilojen vartija
Leikkiin tarvitaan iso pallo ja 3-4 keilaa. Yksi leikkijöistä valitaan vartijaksi. Leikkijät seisovat piirissä, jonka keskellä on keilat ja vartija. Piirissä olevat heittelevät palloa sinne tänne ja yrittävät vartijan huomaamatta kaataa pallolla jonkun keiloista. Se, joka onnistuu, rupeaa vartijaksi ja entinen vartija asettuu piiriin. Jos vartija itse kaataa keilan, hän valitsee jonkun toisen tilalleen.

Noita karamsii karamsaa
Noidaksi valittu leikkijä yrittää juoksemalla ottaa muita leikkijöitä kiinni. Saatuaan jonkun kiinni, noita vie hänet synkkään linnaansa metsän keskelle. Noidalla on 3-5 tunnussanaa, jotka hän on keksinyt ennen leikin alkua. Aihepiiri voidaan sopia yhdessä. Muut leikkijät voivat pelastaa kiinni joutuneita, jos he arvaavat noidan sanan oikein. Noita ei saa vaihtaa tunnussanaa kesken leikin. Muilla leikkijöillä on koti turvapaikkanaan. Ensimmäisenä kiinni jäänyt leikkijä jää seuraavalla kerralla noidaksi.

Kilpajuoksu piirin ympäri
Leikkijät seisovat piirissä ja muodostavat kaksi joukkuetta tekemällä jaon kahteen. Vierekkäin seisova ykkönen ja kakkonen kääntyvät seläkkäin. Leikinohjaajan annettua merkin lähtee pari kerrallaan kiertämään piiriä vastakkaisiin suuntiin kilpaillen kumpi ensiksi on paikoillaan. Joukkue saa aina pisteen voitosta. Jos molemmat saapuvat yhtä aikaa, ei joukkue saa pistettä. Enemmän pisteitä saanut joukkue voittaa. Alussa sovitaan, että joukkueet juoksevat vuorotellen ulkokautta vastaan tullessa.

Säkkijuoksu
Jokainen leikkijä saa säkin. Säkkiin työnnetään jalat ja säkki sidotaan vyötärölle. Leikkijät asettuvat lähtöviivalle ja lähtevät merkistä etenemään. Ensimmäisenä maaliviivan ylittänyt voittaa. Kilpailussa pääsee nopeimmin ja kaatumatta lyhyin askelin juoksemalla tai tasajalkahypyillä. Juoksua vaikeuttaa, jos säkki sidotaan siten, että kädetkin jäävät säkin sisään.
Takaisin ylös
Mielikuvitusleikit

Mielikuvitusleikeissä irrotellaan ja hullutellaan. Mielikuvitusleikeissä ei kilpailla, eikä niissä voi leikkiä oikein tai väärin. Roolileikit ovat oiva esimerkki mielikuvitusleikeistä. Mielikuvitusleikit rikastuttavat kuvittelukykyä. Niissä annetaan tilaa vapaalle ja välittömälle oivallukselle, keksimiselle ja muuntelulle.

Karjatarha
Jokainen leikkijä nostaa hatusta lapun, jossa on eläimen nimi, esimerkiksi possu, kana tai hevonen. Kunkin eläimen nimeä on vähintään kolmessa lapussa. Leikkijät eivät näytä lappuaan muille, vaan hajaantuvat ympäri huonetta. Tarkoituksena on löytää oman ryhmän jäsenet. Leikkijät eivät saa puhua, vain matkia oman eläimen ääntä. Leikki loppuu, kun kaikki ovat löytäneet omaan ryhmäänsä. Leikkiä voi vaikeuttaa leikkimällä sitä pimeässä huoneessa tai silmät sidottuina.

Jähmettyneet tunteet
Leikkijät kävelevät rauhallisesti ympäri leikkitilaa, taustalla soi hiljainen musiikki. Musiikki pysäytetään ja leikinohjaaja sanoo jonkin tunnetilan (viha, kateus, ilo, tyytyväisyys jne.). Leikkijät jähmettyvät tunnetta esittäväksi patsaaksi. Muihin leikkijöihin ei saa koskea, tarkoituksena on kuvata tunnetta omalla vartalolla ja ilmeellä.

Kuvanveistäjä
Leikkijät asettuvat pareittain siten, että jokainen etsii itselleen parin, jolla on sama vokaali etunimessään kuin itsellä. Jokainen palauttaa mieleensä kaksi tunnetta, joita on sen päivän aikana kokenut. Leikkijä kuiskaa parilleen toisen näistä tunteista. Se, jolle kuiskataan on kuvanveistäjä. Hän muovailee paristaan tunnetta kuvaavan patsaan. Veistämisen jälkeen muut saavat arvata veistoksen esittämän tunteen. Tämän jälkeen osat vaihtuvat.

Tarinan selvittäminen
Valitaan neljä leikkijää, jotka poistuvat huoneesta. Leikinohjaaja lukee jonkin lyhyen tarinan huoneeseen jääneille. Ensimmäinen leikkijä kutsutaan sisään ja leikinohjaaja esittää tarinan käyttämättä puhetta. Leikkijä esittää vuorostaan oman tulkintansa tarinasta ilman puhetta seuraavalle. Esitykset jatkuvat, ja lopuksi verrataan viimeistä tarinaa ensimmäiseen. Leikinohjaaja esittää ja lukee tarinan uudestaan kaikille.

Hilavitkutin
Yksi leikkijöistä alkaa tehdä jotakin liikettä ja ääntä. Muut leikkijät tulevat vuorollaan mukaan ja keksivät oman liikkeen ja äänen. Jokaisen leikkijän pitää olla kosketuksessa vähintään yhden leikkijän kanssa. Syntyy "kone", joka on nimeltään HILAVITKUTIN.

Mielikuvituspallo
Leikkijät istuvat tai seisovat piirissä. Leikinohjaaja valitsee, kenelle haluaa heittää mielikuvituspallon. Hän sanoo "Tämä on pingispallo" ja heittää pallon jollekin. Pallon vastaanottaja jatkaa sanomalla esim."Tämä on posliinilautanen" ja heittämällä sen jollekin. Mielikuvituspalloa heitellään, kunnes jokainen on saanut sen ainakin kerran. Kiinniottajan reagointiin vaikuttaa se, mikä hänelle pallona heitetään, tiskirätti vai elävä kana.

Vaihdetaan eläin
Leikinohjaaja kehottaa leikkijöitä kirjoittamaan tarinan eläimestä siten, että siihen sovelletaan jollekin toiselle eläimelle tyypillisiä ominaisuuksia. Ainoa ehto on, että eläin pysyy omassa ympäristössään, joten vastakohtaisuudet käyvät heti ilmi tarinasta. Näin saadaan vaikkapa kissamaisia virtahepoja, koiramaisia krokotiileja, karhumaisia apinoita, käärmemäisiä norsuja ja sikamaisia muurahaisia. Lopussa kaikkien tarinat luetaan ääneen.

Tyyntä ja myrskyä
Leikkijät muodostavat meren, joka vuoroin aaltoilee rauhallisesti, vuoroin myrskyää raivokkaasti. Leikkijät voivat seistä ja liikkua koko vartalollaan tai olla polvillaan ja liikuttaa vain käsiään ja ylävartaloaan.

Liikenneleikki
Leikkijöille annetaan esim. seuraavia rooleja: poliisi, autoilija, jalankulkija ja pyöräilijä. Lavastetaan mahdollisimman oikean tuntuinen liikenneleikki, jossa nämä henkilöt esiintyvät. Tehosteena voidaan käyttää nauhoitettua liikenteen melua. Leikin jälkeen voidaan keskustella siitä, miltä tuntui olla missäkin roolissa. Osia vaihdetaan ja leikkiä jatketaan.

Perhe lähtee matkalle
Leikkijät jaetaan 5-6 hengen ryhmiin. Jokaiselle ryhmälle annetaan sama aihe: perhe lähtee kesälomalle omalla autollaan. 10-15 minuutin valmistautumisen jälkeen kukin ryhmä esittää vuorollaan oman toteutuksensa. Niistä voidaan keskustella: miltä tuntui esittää aihetta ja omaa roolia, mikä oli helppoa tai vaikeaa jne. Rekvisiittana käytetään ainoastaan tilassa olevia materiaaleja ja välineitä.

Narusommittelu
Jokaiselle leikkijälle annetaan narun pätkä. Yksi leikkijöistä aloittaa leikin asettelemalla oman narunsa haluamallaan tavalla lattialle. Toinen leikkijä jatkaa kuviota omalla narullaan. Näin jatketaan, kunnes jokainen on liittänyt narunsa yhteiseen narusommitelmaan. Yhdessä keskustellaan, miltä työ näyttää, mitä se tuo mieleen jne. Lopuksi jokainen ottaa oman narunsa takaisin siten, että viimeksi narun lattialle laittanut hakee sen pois ensimmäisenä jne. Leikkijät joutuvat siis myös tarkkailemaan tehtävän suoritusjärjestystä.

Pullataikina
Leikkijät muodostavat neljän hengen joukkueita. Kussakin ryhmässä on leipuri, joka saa huivin silmiensä eteen. Hänen on sokkona tehtävä runebergintorttuja, laskiaispullia tai omenaleivoksia pullataikinasta, jonka kolme muuta leikkijää muodostavat.
Takaisin ylös
Pienten lasten leikit

Pienten lasten leikeissä tärkeintä on yhdessäolo ja läheisyys. Vaikka leikit ovat aikuisesta yksinkertaisia, ne vaikuttavat lapsen fyysiseen, kielelliseen sekä sosiaaliseen kehitykseen. Pienten lasten leikkeihin kuuluvat esimerkiksi sormileikit, sylileikit ja lorutukset. Niiden kautta lapsi alkaa tutustua leikkien rikkaaseen maailmaan.

Karhu mörrikät
Osa leikkijöistä tekee pesän seisoen kädet ojennettuina toinen toisilleen kuin majan katoksi. Muut leikkijät ovat karhuja, jotka kuljeskelevat ympäriinsä lorun mukaan: Karhu mörrikät, jörrikät, pörrikät, lystiä pitävät kaiken kesää. (Kuljetaan karhuina)
Syksyllä vasta kömpivät pesään (Mennään pesään)
Siellä ne nukkuvat makoisasti uuden hunajan tuoksuun asti (Ollaan hiljaa)

Pienet kalat
Valitaan yksi leikkijöistä haueksi, muut ovat pikkukaloja. Lausutaan runo:
Pienet kalat uivat ai ai
pienet kalat uivat ai ai
pienet kalat uivat ai ai
eikö tule hauki ei kai.
Pikkukalat uivat runon ajan lattialla mahallaan luikerrellen siihen asti, kunnes runossa kuuluu KAI. Silloin kalat jähmettyvät paikoilleen. Hauki nappaa pois pelistä tai apuhauiksi ne, jotka liikahtavat.

Harakka hyppii
Lausutaan runo ja tehdään siihen kuuluvat liikkeet:
Harakka hyppii maassa - Hypitään paikallaan.
Västäräkki keikkuu kivellä - Keinutaan puolelta toiselle.
Varpunen nokkii katolla - Koputetaan sormilla päätä.
Kissa köyristää selkäänsä - Köyristetään selkää.
Kaikki linnut pelkää - Vapistaan.
Tuolla ne jo lentää - Heilutetaan käsiä kuin siipiä.
Omaan pikku pesään - Tehdään käsistä pesä.

Ukkonen
Yksi leikkijöistä on "ukkosen tekijä". Hän alkaa tuottaa hiljaista sateen ropinan ääntä esim. hieromalla käsiään yhteen. Muut matkivat. Vähän ajan kuluttua sade voimistuu ja käsiä taputetaan yhteen. Muut yhtyvät taputuksiin. Näin ukkonen voimistuu, kunnes salamoi ja jyrisee kovaa. Kun ukkonen menee pois, madalletaan ääniä hiljaisemmiksi, kunnes aurinko taas paistaa.

Hamsterileikki
Pöydälle asetetaan muutamia rusinoita. Yksi leikkijöistä sulkee silmänsä. Joku osoittaa yhden rusinan hamsteriksi. Leikkijä avaa silmänsä ja alkaa syödä rusinoita yksitellen. Kun hän ottaa hamsteriksi valitun rusinan, muut huutavat "HAMSTERI!" ja syöminen täytyy lopettaa.

Sateenvarjoleikki
Seistään piirissä, keskellä olijalla on sateenvarjo. Kun sateenvarjo aukeaa, noustaan varpaille, ja kun se suljetaan, mennään pieneksi kyykkyyn.

Aurinko ja peikko
Yksi leikkijöistä on aurinko ja muut peikkoja. Aurinko on piilossa (pienenä kyykyssä) ja peikot liikkuvat. Kun aurinko alkaa paistaa (nousee seisomaan), menevät peikot äkkiä piiloon, koska aurinko häikäisee. Kun aurinko laskee (menee kyykkyyn), peikot tulevat piiloistaan. Auringolla voi olla keltainen viitta.

Hännän sieppaaminen
Yksi leikkijöistä pitää nauhaa häntänä ja toiset yrittävät siepata sen. Se, joka onnistuu sieppaamaan hännän, saa pitää sitä seuraavaksi. Voidaan leikkiä myös niin, että kaikilla on häntä ja kaikki yrittävät siepata niitä toisiltaan.

Kukkuluuruu
Aikuinen pitää lasta kainaloiden alta kiinni siten, että lapsella on kasvot aikuiseen päin. Lapsi viedään "piiloon" toiselle olkapäälle, tuodaan takaisin ja sanotaan "Kukkuluuruu". Lapsi siirretään toiselle olalle ja jatketaan samoin.

Körötystä maantiellä
Hoetaan seuraavia sanoja ja tehdään samalla liikkeet:
Maantie, maantie, maantie... - Lapsi istuu aikuisen sylissä ja häntä töyssytetään.
Ylämäki, ylämäki, ylämäki...- Nostetaan lasta ylös ja hoetaan ääntä vähitellen nostaen.
Alamäki, alamäki, alamäki...- Lapsi lasketaan hitaasti takaisin polvelle.
Kuoppa - Lapsi pudotetaan polvien väliin.

Hiiri keittää puuroa
Hoetaan runoa ja tehdään liikkeet:
"Hiiri keittää puuroa" - Etusormella hämmennetään kämmenenkuppia.
"Antaa tuolle" - Annetaan peukalolle (puristetaan sitä).
"Antaa tuolle" - Annetaan keskisormelle.
"Antaa tuolle" - Annetaan nimettömälle.
"Loput viekin varastoon" - Aikuisen sormet kulkevat käsivartta pitkin lapsen kainaloa kutittamaan.
Leikki alkaa alusta ja tällöin nimetön jää ilman. Seuraavalla kerralla keskisormi jää ilman, sitten etusormi ja viimein peukalo.

Kierrän, kierrän kaupunkia
Hoetaan runoa ja tehdään liikkeet:
"Kierrän, kierrän kaupunkia" - Kierretään sormella lapsen kasvoja.
"Katson ikkunasta" - Viedään sormi toisen silmän alle.
"Katson akkunasta" - Siirretään sormi toisen silmän alle.
"Astun alas portaita" - Sormi siirtyy nenänvartta pitkin nenänpäähän.
"Pirisytän kelloa" - Painetaan nenänpäästä.
"Pyyhin jalat" - Pyyhitään sormella leukaa.
"Astun sisään" - Lapsen suu aukeaa ja sormi "astuu" suuhun.
"Istun tuoliin" - Sormi asettuu alahampaan päälle "istumaan".

Yks' Kaks' Kolme
"Yks' kaks' kolme, istu isän polveen. Äiti sanoi älä istu, isä sanoi istu vaan. Näin sitä istutaan."
Kävellään piirissä kädet ristissä ja hoetaan lorua. Lopussa hiivitään ja mennään nopeasti kyykkyyn, kun sanotaan lorun viimeinen sana.
Takaisin ylös
Rauhoittavat leikit ja loppuleikit

Näillä leikeillä on hyvä lopettaa jokin meneillään oleva asia tai siirtyä uuteen aiheeseen. Monissa leikeissä harjoitellaan toisten kuuntelemista. Leikit vaativat keskittymistä, parantavat itsetuntemusta ja lisäävät leikkijöiden välistä turvallisuuden ja läheisyyden tunnetta. Ne sopivat erityisesti iltaleikeiksi.

Sydänleikki
Tämä on itsetuntoa vahvistava leikki. Jokaiselle annetaan paksusta paperista tai pahvista tehty sydän ja hakaneula, jonka he kiinnittävät toisen selkään. Jokainen kirjoittaa kunkin sydämeen toisesta jotain myönteistä tai jonkin asian, jonka on oppinut tältä. Kun kaikki ovat kirjoittaneet, jokainen lukee itsekseen omaan sydämeen kirjoitetut asiat.

Loistava tähti
Tämän harjoituksen avulla kohennetaan itseluottamusta. Jokainen leikkaa värillisestä paperista ison tähden, jonka keskelle piirtää kuvansa. Sitten hän kirjoittaa tähden jokaiseen sakaraan myönteisiä aioita itsestään. Isolle paperille tai taululle kirjoitetaan otsikoksi "Olen tähti! Loistan, koska..." Leikkijöiden tähdistä tehdään linnunrata. Jos leikkijät ovat jo ennestään tuttuja toisilleen, voi harjoituksen tehdä myös niin, että leikkijät kirjoittavat toisistaan myönteisiä asioita toistensa tähtiin.

Hyvä minä
Seinälle laitetaan iso kartonki tai paperi. Leikkijät täyttävät sen lapuilla, joissa kukin kertoo, missä asioissa on hyvä. Kun kaikki ovat lappunsa liimanneet tai teipanneet, kukin voi käydä edessä esittämässä lappuunsa kirjoittamansa asian. Tekstejä ei lueta suoraan lapuista, vaan sanotaan ne muistista ja keskitytään katsekontaktiin toisten kanssa.

Keskittymisleikki
Leikkijät muodostavat pareja. Parit seisovat selätysten vastakkain silmät kiinni. Parit kääntyvät hitaasti ympäri ja yrittävät löytää toistensa sormenpäät. Leikkiä voi jatkaa etsimällä seuraavaksi esimerkiksi parin kyynärpäät jne.

Aaltoilu
Leikkijät muodostavat piirin. Leikinohjaaja kääntyy oikealle 90 astetta niin, että hän seisoo oikealla puolella olevaa leikkijää kohti. Seuraava leikkijä hänen vasemmalla puolellaan kääntyy myös 90 astetta ja katsoo leikinohjaajaan päin. Samoin kolmas leikkijä jne. Kaikki piirissä olevat tekevät saman. Heti, kun leikinohjaaja huomaa, että liike on kulkenut piirin ympäri, hän aloittaa uuden liikkeen, esimerkiksi nostaa käden ylös. "Suuri aalto" toteutuu taas. Kun leikinohjaaja taas huomaa liikkeen kulkeneen piirin ympäri, hän alkaa uuden liikkeen (nojaa, kumartuu tms.).

Hymyn heitto
Leikkijät istuvat piiriin. Joku alkaa hymyillä, vetää kädellään hymyn pois kasvoiltaan ja osoittaa jotakuta. Hymyn vastaanottanut henkilö aloittaa hymyilemisen ja heittää sen seuraavaksi jollekin muulle. Toiset eivät saa nauraa, eivätkä hymyillä. Se, joka nauraa, joutuu pelistä pois.

Piirretty juoru
Leikkijät asettuvat yhteen tai useampaan jonoon. Takimmainen piirtää sormellaan edessä olevan selkään jonkin kuvion, kuten sydämen, kolmion tai tähden. Kuvion saanut piirtää sen edessään seisovan selkään ja niin edelleen. Lopuksi kuvan lähettänyt ja viimeiseksi kuvan selkäänsä saanut piirtävät kuvat taululle. Minkälaisena viesti tuli perille?

Katseet kohtaavat
Leikkijät seisovat piirissä. Jokainen kääntyy katsomaan vasemmalla puolellaan olevaa. Katsottuaan hetken, hän siirtää katseensa seuraavaan ja taas seuraavaan jne. Katseen pitää pysähtyä hetkeksi jokaiseen piirissä seisovaan. Jos kaksi ihmistä huomaa katsovansa toisiaan suoraan silmiin, eivät he siirräkään katsettaan eteenpäin, vaan vaihtavat hiljaa paikkoja keskenään. Uudella paikalla aloitetaan taas katsominen vasemmalla puolella seisovasta. Leikin aikana ei puhuta.

Kosketus
Jokainen leikkijä koskettaa vuorollaan oikealla istuvaa käsivarteen, katsoo häntä silmiin ja sanoo hänestä jonkin myönteisen asian.

Ystäväpiiri
6-7 ihmistä muodostaa tiiviin piirin yhden leikkijän ympärille. Keskellä olija kallistuu puolelta toiselle, eteen- ja taaksepäin ja piiri tukee häntä niin, ettei hän pääse kaatumaan ja voi luottaa piiriläisiin.

Unelmien sankari
Jokainen piirtää vuorotellen silmät sidottuna suurelle, mieluiten seinään kiinnitetylle paperille unelmiensa sankarin tai sankarittaren kuvan. On piirrettävä pään ääriviivat, silmät, nenä, suu, korvat ja hiukset.

Musikaaliset halaukset
Musiikki soi taustalla ja leikkijät kävelevät ympäriinsä. Kun musiikki loppuu, kaksi leikkijää halaa toisiaan. Sitten musiikki alkaa soida ja leikkijät kulkevat taas ympäriinsä. Kun musiikki loppuu, kolme leikkijää halaa toisiaan. Leikin jatkuessa halaavat ryhmät kasvavat ja lopussa kaikki halaavat toisiaan.

Kuunnellaan ääniä
Leikkijät istuvat tai makaavat lattialla hiljaa ja keskittyvät kuuntelemaan ympäristön ääniä. Huoneen sisältä kuuluu hengitystä, rapinaa, kellon tikitystä jne. ja ulkoa oven kolahdus, hissin ääni, auton surinaa, lasten huutoja pihalta, lintujen viserrystä jne. Lopuksi voidaan keskustella, millaisia ääniä kukin kuuli.
Takaisin ylös
Riehumisleikit

Riehumisleikeissä sallitaan energian purkautua, ne eivät ole kovin järjestäytyneitä, niissä hullutellaan ja melutaan. Riehumisleikit vaativat tilaa ja ovat mitä parhaimpia fyysisen voiman mittelyleikkejä. Riehumisleikit ovat siis kovaa menoa!

Hahaha!
Leikkijöille jaetaan numerot. He käyvät lattialle selälleen numerojärjestykseen siten, että seuraavan pää on edellisen vatsan päällä. Kun kaikki ovat lattialla selällään, pää toisen vatsalla, aloittaa ensimmäinen sanalla "ha", toinen jatkaa "haha", kolmas "hahaha", aina jokaisen saaman numeron mukaan. Leikin kestäessä kaikki saavat nauraa, paitsi se, kenen vuoro on sanoa "ha". Leikki loppuu yleensä yhteiseen naurunremakkaan.

Kirje kulkee
Leikkijät istuvat piiriin, jossa on tuoleja yksi vähemmän kuin leikkijöitä. Jokainen leikkijä päättää mielessään kaksi Euroopan maata, jotka pitää mielessään koko leikin ajan. Leikin aloittaja seisoo piirin keskellä ja sanoo esim. "Kirje kulkee sellaisen maan kautta, jonka lipussa on sinistä ja punaista. Kaikki ne, joiden mielestä kyseinen lause sopii ainakin toiseen heidän valtioistaan, ryntäävät ylös ja vaihtavat keskenään paikkaa. Se, joka jää ilman tuolia, antaa seuraavan vihjeen.

Lätkä
Leikkijät istuvat piirissä tuoleilla. Keskellä on yksi tyhjä tuoli, jonka päällä on villasukka tms. Yksi osanottaja menee ottamaan sukan tuolilta ja lätkäisee sillä jotakuta leikkijää. Lätkäisijä yrittää palauttaa sukan nopeasti keskellä olevalle tuolille ja palata itse omalle paikalleen, ennen kuin lätkäisty ehtii koskea tätä sukalla. Jos hän ehtii koskettaa, on sama leikkijä edelleen lätkäisijä. Muuten lätkäisijä vaihtuu.

Pässiviesti
Kahdesta leikkijästä tehdään pässi. Toinen on etupää, joka laittaa sormet sarviksi ja toinen on takapää, joka asettaa takapuolensa vasten etupään takapuolta kumartuen samalla alaspäin. Tämä pässi kulkee tietyn reitin mahdollisimman nopeasti siten, että takapuolet pysyvät koko ajan yhdessä. Leikki leikitään kahden joukkueen viestileikkinä siten, että jonon ensimmäiset ovat etupäinä ja toiset takapäinä jne.

Kalat verkossa
Leikkijät jaetaan kahteen ryhmään, joista toinen muodostaa käsi kädessä piirin ja toinen ryhmä menee piirin sisälle. Piirissä olijat muodostavat verkon ja sisällä olijat ovat kaloja. Kalat yrittävät päästä verkosta (piiristä) pois. Piirissä olijat yrittävät estää sen. Kalojen päästyä verkosta ulos vaihdetaan tehtäviä.

Erämaa palaa
Leikkijät piirtävät itselleen maahan ympyrän, johon asettuvat seisomaan. Yksi on johtaja, jolla ei ole ympyrää. Johtaja nimeää kuiskaten jokaisen leikkijän joksikin eläimeksi. Sen jälkeen hän kutsuu eläimiä jonoon taakseen. Leikkijät esittävät äännellen ja liikkuen sitä eläintä, joksi ne on nimetty. Kun kaikki ovat jonossa, lähtee jono liikkeelle seuraten johtajan liikkeitä ja temppuja. Yllättäin johtaja huutaa "Erämaa palaa!", jolloin kaikki, myös johtaja, juoksevat ympyröihin. Ilman ympyrää jäänyt on seuraava johtaja.

Kapteeni komentaa
Yksi leikkijöistä valitaan kapteeniksi, joka komentaa muita. Kun hän sanoo "Kapteeni komentaa kädet ylös!", on kaikkien nostettava kädet ylös. Jos hän sanoo "Kapteeni komentaa hyppimään!", kaikki alkavat hyppiä. Jos kapteeni huutaa "Kyykkyyn!", ne, jotka kyykistyvät, joutuvat pelistä pois. Vain komentoja, jotka alkavat sanoilla "Kapteeni komentaa", noudatetaan.

Solmuvalssi
Leikkijät ovat piirissä. Jos leikkijöitä on paljon, muodostetaan kaksi piiriä. Nauhalta soitetaan valssia tai hyräillään itse. Piiri tanssii valssia mennen toistensa käsien alitse irroittamatta käsiään toistensa käsistä. Kun piiri on solmuuntunut perusteellisesti, tanssitaan piiri auki edelleen käsiä irroittamatta. Kun on useampi piiri, voivat piirit tanssia keskenään solmuun käsiä irroittamatta.

Nilkkapaperi
Jokaisen leikkijän nilkkaan kiinnitetään narulla paperiliuska. Leikinohjaajan annettua merkin, koettavat leikkijät astua rikki toisen paperin. Kun oma paperi on rikki, joutuu pois pelistä. Voittaja on se, jolla säilyy paperi ehjänä.

Hevosen kengitys
Neljä leikkijää istuu tuoleilla ja jonkin matkan päässä heidän edessään on iso kasa kenkiä. Merkin saatuaan leikkijät sulkevat silmänsä ja lähtevät kontaten hakemaan aina yhden kengän kerrallaan laittaen sen oman hevosensa (tuolin) jalkaan. Se joka saa hevosensa kengitettyä ensin, voittaa.

Käärmeen nahanluonti
Leikkijät seisovat jonossa käärmeenä, leveässä haara-asennossa ja muodostavat näin tunnelin. Jonon eli käärmeen ei tarvitse olla suora. Leikinohjaajan huutaessa "Nahanluonti!", jonon viimeinen lähtee konttaamaan tai ryömimään toisten jalkojen alta jonon ensimmäiseksi. Päästyään seisomaan hän huutaa "Nahanluonti!", jolloin viimeisenä oleva lähtee konttaamaan. Näin jatketaan, kunnes kaikki ovat kontanneet ja käärme on luonut nahkansa. Leikki voidaan toteuttaa myös kilpailuna siten, että käärmeitä on useita.

Vaateviesti
Leikkijät jaetaan muutaman henkilön joukkueisiin. Ensimmäinen juoksee jonkin matkan päässä olevan tuolin luo ja pukee päälleen tuolilla olevat paidan, housut, pipon ja käsineet. Puettuaan hän juoksee joukkueensa luo, riisuu vaatteet ja antaa ne seuraavalle. Tämä pukee vaatteet päälleen, juoksee tuolin ympäri takaisin joukkueen luo ja riisuu vaatteet seuraavalle. Viimeinen juoksee tuolin luo, riisuu vaatteet tuolille ja istuu vaatteiden päälle. Nopein joukkue voittaa.

Osaatko ajaa?
Tilaavaan huoneeseen asetetaan 3-4 tuolia erilaisiin asentoihin ja tuolien välille jätetään paljon tilaa. Kunkin leikkijän on vuoron perään yritettävä ajaa eli liikkua silmät sidottuina välttäen onnettomuuksia. Jokainen tuoli on kierrettävä, ennen kuin saa jatkaa seuraavan tuolin luo. Jos koskettaa tuoleja, sattuu onnettomuus. Voittaja on se, jolla on vähiten onnettomuuksia.
Takaisin ylös

# data[].attributes.attachment_link.description
Osana Suomi 100 -juhlavuoden ohjelmaa olemme koonneet tälle sivulle sata suosittua leikkiä ja kutsumme kaikenikäisiä suomalaisia leikkimään yhdessä. Tutustu leikkeihin klikkaamalla alla olevia leikin aihealueita. Hoksaamisleikit Liikuntaleikit Mielikuvitusleikit Pienten lasten leikit Rauhoittavat leikit ja loppuleikit Riehumisleikit Tutustumis- ja vuorovaikutusleikit Ulkoleikit Hoksaamisleikit kehittävät nokkeluutta, tarkkuutta, huomiokykyä ja sananäppäryyttä.

# data[].attributes.body
ENGLANTI Creating Finnish Welfare: a century of Finland and the Virtanen Family

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomalaisen hyvinvointivaltion historia

The educational video on this page "Creating Finnish welfare: a century of Finland and the Virtanen family" tells about the history of Finland and the development of Finnish society from the beginning of the 20th century to the present.

The subject is approached through the history of the imaginary Virtanen family.

The video is available in simple Finnish and seven other languages: Arabic, English, Farsi, Kurdish (Sorani), Somali, Thai and Russian.

The video is part of Uusimaa ELY Centre's Home in Finland project in 2017, partly funded by the ESF and created by Wacky Tie Films Oy.

Hyvinvointia rakentamassa: Suomen ja Virtasten vuosisata -video englannin kielellä.

Linkit ja artikkelit

# data[].attributes.attachment_link.title
Suomalaisen hyvinvointivaltion historia | Suomalaisen hyvinvointivaltion historia: ENGLANTI Creating Finnish Welfare: a century of Finland and the Virtanen Family

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaisen hyvinvointivaltion historia The educational video on this page "Creating Finnish welfare: a century of Finland and the Virtanen family" tells about the history of Finland and the development of Finnish society from the beginning of the 20th century to the present. The subject is approached through the history of the imaginary Virtanen family.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaksi klassikkokuunnelmaa sankariurheilija Elmosta. Kuunnelmat ovat Yle Areenassa pysyvästi kuunneltavissa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jakso 10: Koko Suomi | Meidän maamme - Vårt land

# data[].attributes.attachment_link.description
10/10. Suomi koko kauneudessaan ilmakuvissa nietoksissa ja kesän kukkeudessa. Jaksossa matkataan läpi koko Suomen Lapista Helsinkiin.