# data[].attributes.headline
Шевченко Вероніки 9-а 

# data[].attributes.subject
Шевченко Вероніки 9-а 

# data[].attributes.body
Селянська реформа 1861 року — система заходів російського  уряду, спрямована на поступову ліквідацію в країні кріпосницьких відносин.

Причини реформи

1. Економічна відсталість Росії.

2. Поразка Росії в Кримській війні (1853–1856).

3. Розвиток ринкових відносин вимагав скасування кріпосного права.

4. Селянські виступи (1855 р. — «Київська Козаччина»; 1856 р. — «Похід у Таврію за волею»)

5. Інтереси  державної безпеки.

6. Падіння міжнародного престижу імператорського уряду.

7. Поширення думки ,що вільнонаймана праця вигідніша за кріпосницьку.

8. Невдоволеня селян, що весь тягар війни ліг на їх  плечі . (КАРИКАТУРА ДО СЕЛЯНСЬКОЇ РЕФОРМИ)

Початок реформи поклав маніфест Олександра другого від 19 лютого 1861р:(два заходи)

1.Скасування особистої належності,отримання  особистих прав:надання громадянських прав,паспорт,суд.
2. Наділеня селян землею.
Селяни могли одразу купити землю,чи взяти кредит на 49 років(спочатку заплатити 20% ,а потім 80%)
Взагалі селяни здобули право вільно здійснювати торгівлю, виробляти й продавати свої вироби,всупати на службу,до навчальних закладів,переходити в інші верстви суспільства,найматися на різні роботи,продавати  та дарувати свої землі.
За садибу селяни мали щороку платити оброк.За користування польовим наділом потрібно було платити грішми чи відробляти панщину.(прикметно,що реформа позбавила селян частини польвих наділів,якими вони користувалися раніше).
Наслідки селянської реформи:

1. Скасування кріпацтва.

2. Особисте звільнення селянина,поліпшення його соціально-правового статусу.

3. Відбувся процес розшарування селян(на бідних та багатих).

4. Формування ринку вільнонайманої робочої сили.

5. Поширення ринкових і товарно-грошових відносин.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Уроки истории Питона Каа

# data[].attributes.attachment_link.title
Селянська реформа 1861 р. в Наддніпрянщині (укр.) нового часу

# data[].attributes.headline
Максімович Олександра 9А Валуєвський циркуляр

# data[].attributes.subject
Максімович Олександра 9А Валуєвський циркуляр

# data[].attributes.body
Валуєвський циркуляр  1863 року — таємне розпорядження міністра внутрішніх справ Російської імперії Петра Волуєва до територіальних цензурних комітетів, в якому наказувалося призупинити видання значної частини книг, написаних «малоросійською», тобто українською мовою. Заборонялося видання шкільної та релігійної літератури українською мовою. Під заборону не потрапляли лише твори красного письменства, однак цензура під різними приводами теж обмежувала їх друк. Можна вважати, що видання книг українською мовою у межах Російської імперії  було припинено.
Що ж було причиною ухвалення Валуєвського циркуляра? Формальний привід до ухвалення знайшли в появі перекладу Євангелій Ногвого Заповіту сучасною українською мовою, який підготував інспектор Ніжинського ліцею Пилип Морачевський. Він подав свій переклад Євангелій на рецензування у 1862 році. Текст схвалили, але його відхилив Синод Російської Православної Церкви, через те, що мова перекладу не мала жодного правового статусу в імперії, тому поява Святого Письма цією мовою вважалася політично небезпечною справою.
Валуєвський циркуляр  Петро Валуєв  Пилип Морачевський

# data[].attributes.headline
Годорожа Марина 9А Модернізація промисловості і с/г

# data[].attributes.subject
Годорожа Марина 9А Модернізація промисловості і с/г

# data[].attributes.body
Реформа сприяла поширенню на селі ринкових, товарно-грошових відносин, тож поступово с/г набувало підприємницьких рис. Найяскравіше це можна було спостерігати у землеробстві. Основну частину землі відведено для посіву хлібних культур. Селян це спонукало для активнішої роботи, адже зерно було товаром та набувало великого попиту . У другій половині 19 ст. спеціалізації районів в Україні тільки зростають . Степова Україна - зернове землеробство, Правобережжя - цукробурякове виробництво. Зростали і площі землі для картоплі. Прикметною рисою стало інтенсивне використання нових , спеціалізованих машин. Вже у 1860-1880 році розгортається залізниче будівництво, розвивається річкове та морське пароплавство. Від середини 60-х років зростає фабрично- заводська промисловість. Переворот відбувся також у горілчаній та цукроварній гулузях. Україна стала основним постачальником цукру  до Російської імперії. Потроху виникають заводи та виходять нові галузі : вугледобувна , металургійна,залізорудна і машинобудівна.Джон Юз - один із засновників Новоросійського товариства камьяновугільного, залізного, рейкового виробництва.
Основні риси:
- переміщення підприємст із сіл у міста;
- витіснення кріпосницької мануфактури;
- нова техніка;
- зростання промислових підприємств ;
-збільшення ролі вільнонайманої праці;
- виникнення нових галузей промисловості;
-формування спеціалізації районів на виробництво певної продукції.

# data[].attributes.headline
Бронська Влада, 9А

# data[].attributes.subject
Бронська Влада, 9А

# data[].attributes.body
Журнал "Основа"
Головним внеском Петербурзької громади у розвиток українського народницького руху було видання журналу "Основа" - першого українського двомовного журналу енциклопедичного характеру. Перший номер вийшов у січні 1861 р., протягом 1861 побачили світ 12 чисел, у 1862 - 10, 11 і 12 набрані, але не надруковані.
Серед авторів "Основи" старшу генерацію репрезентували колишні кириломефодіївські братчики, а молодшу - покоління "шестидесятників", що сформувалося в добу "великих реформ". Ідейними лідерами журналу були М.Костомаров, П.Куліш, видавцем-менеджером виступав В.Білозерський, помічником головного редактора і секретарем редакції журналу був О.Кістяківський, технічно-господарську справу вів Д.Каменецький. Активну участь у діяльності "Основи" брали діячі Київської громади - В.Антонович, Т.Рильський, Ф.Панченко, А.Свидницький, Полтавської - О.Кониський, П.Кузьменко, ВЛобода, Харківської - В.Гнилосиров, Чернігівської - Л.Глібов.
Заслуга діячів "Основи" полягала в тому, що ними вперше була сформульована національно-культурна програма українського руху. На відміну від попереднього Кирило-Мефодіївського етапу національного руху, коли національне питання розглядалося як складова загальнослов'янської проблеми, "основ'яни" на перший план висували українські національні інтереси.
Петербурзька громада та "Основа" виступали організаційним та ідеологічним центром народницького руху, який у цей час набирав сили у вигляді громад.
Журнал “Основа” припинив своє існування, як уже мовилося, на десятому числі 1862 року. Причини його занепаду крилися в складній суспільно-політичній та літературній боротьбі того часу в Росії.
Найголовніші аспекти значення журналу зводяться до такого:
1)“Основа” гідно підсумувала перший період розвитку української журналістики, стала знаком переходу від інстинктивного українства до свідомого українофільства;
2)“Основа” об’єднала навколо себе практично всі сили української орієнтації; енергійно піднімала питання про розвиток української освіти, створення підручників для української школи, розширення українського книгодрукування.
3)“Основа” продемонструвала рівень сучасної української літератури, представивши на своїх сторінках практично всі скільки небудь значні імена.
4)“Основа” пробудила громадянство до української творчості, стимулювала й активізувала діяльність Ст. Руданського, Т. Рильського, В. Антоновича
5)журнал мав величезний вплив на розвиток української літературної мови, яка до “Основи” розвивалася майже виключно в межах стилю художньої літератури.
6)“Основа” відіграла роль прикладу, якоюсь мірою навіть недосяжного ідеалу художньої творчості, публіцистичної майстерності, наукової глибини, полемічної пристрасності.
7) “Основа”створила взірцевий ідеал єдності українських діячів.
8) “Основа” спричинилася до різкого зростання (вибуху) української національної свідомості.

# data[].attributes.headline
Басалінова Ольга 9-А

# data[].attributes.subject
Басалінова Ольга 9-А

# data[].attributes.body
Хлопомани
Хлопоманство - це різновид громадського руху, що був представлений у Правобережній Україні польською інтелігенцією, студентською молоддю, нащадками спольщених православних родин.

Хлопоманів характеризують як діячів, які відмовились від своїх польсько-шляхетських привілеїв заради "української справи". Вони пропагували українську мову, розмовляючи й пишучи нею, брали участь у селянських святах, одягалися в народний одяг, прагнучи на власному прикладі реалізувати ідею єдності з народом.
Ідеологом хлопоманства був Володимир Антонович, згодом лідер та ідейний натхненник Київської громади. Володимир Антонович (1834-1908)

Від початку громадівського руху його учасники вважали, що їхнім основним завданням є поширення освіти та пробудження національної свідомості народу.

Тож їхня практична діяльність полягала у заснуванні й організації роботи недільних шкіл з українською мовою навчання для дорослого населення, виданні популярних і наукових книжок, публікації збірок українського фольклору.

Українське хлопоманство,  пов'язане із українофільством. Воно формувало із хлопоманів  -  українських націоналістів, тобто людей, які не лише ідентифікували власну належність до українського народу, але також виявляли громадянську активність щодо утвердження національних інтересів свого народу. Значна частина вихованої на польській культурі молоді, відмовляючись від аристократизму та від власних станових привілеїв цілком закономірно зрікалася тієї самої польської культури і водночас проявляла себе українською національною елітою.
Через свої радикальні погляди хлопомани викликали підозру як у поляків, так і в росіян. Патріотично налаштовані поляки вважали хлопоманів зрадниками "польської справи" та помстилися їм, надавши інформацію про них російським властям; російска влада та прихильники її зміцнення в Правобережній Україні також ставилися до хлопоманів з підозрою та вважали, що ті в такий спосіб намагаються прив’язати простий народ до польської національності.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
російські письменники

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
антиукраїнські укази

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
громадівський рух

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
народницький рух

# data[].attributes.attachment_link.title
Громадівський рух кін  50 60 х рр

# data[].attributes.attachment_link.description
Повністю урок дивись на нашому сайті https://novashkola.ua/9-klas/istoriya-9-klas/urok-26/ Урок містить наступні кроки: Національна політика Російської імперії, Народницький рух, „Хлопомани", Петербурзька громада, Російські письменники і українство, Гімн України, Антиукраїнські укази

# data[].attributes.headline
Хронологія: 2 пол. 19 ст.: селянська реформа, модернізація промисловості та с/г, робітничий рух,громади, хлопомани,журнал "Основа", В.Антонович, Валуєвський циркуляр. (публікації не дублюються, якщо тема така ж, то доповнюємо, але інше)

# data[].attributes.subject
Хронологія: 2 пол. 19 ст.: селянська реформа, модернізація промисловості та с/г, робітничий рух,громади, хлопомани,журнал "Основа", В.Антонович, Валуєвський циркуляр. (публікації не дублюються, якщо тема така ж, то доповнюємо, але інше)