# data[].attributes.body
Virtual Reality (forkortet VR) er en teknologi der, har til formål at sende brugeren ind i en virtuel verden eller virkelighed.

Det gør man gennem et VR-headset eller VR-briller, som nogen også kalder det.

VR-headsettet består som regel af en et par ovalformet “briller” der lukker omverden ude samtidig med at der indeni er et display til hvert øje.

Udover displayet, følger der oftest også en eller anden form for tracking teknologi med, der opfanger dine bevægelser og overfører dem til en virtuelle verden.

Der findes overordnet set 3 forskellige typer VR-headsets:

Headset til PC der kræver tilslutning til en computer

Standalone headset, som kan køre selv uden nogen form for tilslutning

Headset til mobil, som mere eller mindre bare er en “holder” til din mobil

I den virkelige verden oplever og forstår vi verden gennem vores sanser - smag, føle, lugte, se og høre samt den generelle bevidsthed om omgivelser og balance.

På samme måde forsøger Virtual Reality at skabe illusioner der bliver præsenteret for vores sanser med kunstige informationer, der får vores hjerne til at tro det (næsten) er virkeligheden - det er dog selvfølgelig ikke helt nemt at gengive alle sanser som f.eks. smag og lugte.

Virtual Reality udstyr

Der findes utroligt meget udstyr til Virtual Reality, alt sammen med henblik at gøre din oplevelse bedre og mere virkelig.

Nogle eksempler på ekstraudstyr kunne blandt andet være:

Ledningsholdere

Løbebånd

Roterende stol

Liggende maskine

Virtual Reality professionelt

VR har også en fremtid når det kommer til det mere professionelle aspekt.

Man er allerede nu begyndt at bruge VR en smule til bl.a. at træne kommende kirurger til at stå i stressede situationer - det føles for dem altså som om de står i et rum fyldt med andre læger, med en patient liggende foran sig.

På Rigshospitalet bliver børn, der skal stikkes i forbindelse med en operation, tilbudt, at de kan spille Virtual Reality-spil samtidig.

En undersøgelse med 64 børn fra hospitalet har nemlig vist, at det gjorde børnene mindre bange, og at de oplevede færre smerter, når de blev stukket.

# data[].attributes.body
Hvad er NLP ?

En introduktion til Natural Language Processing:

NLP (natural language processing) er et område i kunstig intelligens som fokuserer på at lære computere at tale, forstå og skrive som mennesker. Dette gøres ved hjælp af teknologier som tekstanalyse, digital oversætning og stemmegenkendelse.

Hvordan fungerer NLP?
NLP fungere ved at analysere det menneskelige sprog og genkende mønstrer og strukturer i det. Dette kan f.eks. være at genkende spørgsmålet i en sætning eller at forstå de forskellige sproglige konventioner såsom grammatik og stavemåde.

Når programmet har indsamlet og “trænet” sig selv på nok data, kan det begynde at genkende nok mønstre i normale sætninger til at besvare og håndtere samtaler.

Da NLP er en teknologi der baserer sig på eksisterende data, er det ikke muligt for for den at tage beslutninger og drage konklusioner af sig selv ud fra sine egne holdninger. Den vil derimod altid generere sine svar ud fra de data, den har lært fra.
Ved hjælp af NLP kan computer laver noget der tidligere vi skulle selv lave det. Dette har gjort det nemmere og mere effektivt at udføre mange opgaver og har åbnet op for nye muligheder inden for kunstig intelligens. Som eksempel kan man sige, måske, I fremtid kan vi laver operationer i Kirurgisk afdelinger med den system.

# data[].attributes.attachment_link.title
Natural Language Processing In 5 Minutes | What Is NLP And How Does It Work? | Simplilearn

# data[].attributes.body
Machine Learning kan passende oversættes til “automatisk læring” på dansk. Det er en gren af kunstig intelligens.

Det er en digital teknologi, der bruges til at lære en computer, at huske sine erfaringer og træffe intelligente beslutninger baseret på de erfaringer.

Man fodrer computeren (maskine) med data og så bygger den selv en model ud fra de disse data og lærer af dem. Fodrer man maskinen med relevant data, bliver den i stand til at komme med forudsigelser og ”tænke selv”.

På den måde bliver computeren automatisk bedre til sine opgaver over tid.

I videoen er det computeren, der styrer Albert. Den får opstillet nogle regler(data) og gennem trial-and-error, opsamler computeren endnu mere data og bruger den nye viden i det næste forsøg. Over tid bliver Albert bedre og bedre til at gå.

Teknisk set ligesom en baby vil lære at kravle og sidenhed stå og gå.

# data[].attributes.body
Augmented reality (AR) er en teknologi, som tilføjer et lag af digitale objekter ovenpå virkeligheden – for eksempel som et lag af grafik eller effekter i din telefons kamera. Det kender man blandt andet fra spil som 'Pokémon Go'.

Augmented reality adskiller sig dermed fra virtual reality (VR), som er et fuldstændig virtuelt miljø, hvor du for eksempel får et par briller på, så du føler, du forsvinder helt ind i en computeranimeret verden.

# data[].attributes.attachment_link.title
What is Augmented Reality (AR) In 60 Seconds

# data[].attributes.attachment_link.title
Viden om data - IoT - Hvad er Internet of Things

# data[].attributes.body
Tingenes internet, bedre kendt som IoT (Internet of Things), kan ændre måden, vi lever på. Fra måden, vi kører i bil på, til måden, vi måler og følger med i vores egen helbredstilstand. Begrebet Internet of Things dækker over, at der indbygges data i ting, vi anvender i hverdagen, som så kobles til internettet. IoT kan defineres som alle enheder, der er forbundet til internettet. Teknologien kan gøre det muligt at tjekke, hvilke varer vi har hjemme i køleskabet, mens vi står nede i supermarkedet. Eller bruges til at planlægge, hvordan offentlige skraldespande i byerne tømmes smartere – via indbyggede sensorer, der giver besked om, hvornår spandene er fyldte. Internet of Things kan altså hjælpe os, virke tidsbesparende og optimere vores energiforbrug og sundhed.

# data[].attributes.headline
Artificial intelligence = Kunstig intelligens

# data[].attributes.subject
Artificial intelligence = Kunstig intelligens

# data[].attributes.body
En sensor er en enhed, som kan omsætte en fysisk påvirkning til et elektrisk signal.
Der findes forskellige former for sensorer:
Lyssensor
Temperatursensor
Lydsensor
osv.
https://www.youtube.com/watch?v=v25PCV_IJCw&ab_channel=BasilHarmse

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=oG1RnzT9ZKI&ab_channel=MalaysiaAutomotiveRoboticsandIoTInstitute

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Malaysia Automotive Robotics and IoT Institute

# data[].attributes.attachment_link.title
Machine Learning Explained in 100 Seconds

# data[].attributes.body
Endokrinologisk og Nefrologisk Sengeafsnit deltager i projektet og har fået opsat over 100 små censorer på afdelingen, der anonymt registrerer fysiske interaktioner i rummet og brug af hånddispenserne.
Der er i første omgang indsamlet 8 ugers data omkring brugen af dispenserne uden nogen nudging-indsatser, for at få få mere viden om det aktuelle billede.

Nu opstarter afdelingen en række forskellige indsatser som man forventer vil kunne forbedre håndhygiejnen, såsom omplacering af dispensere, team-feedback, og nudging med lys. Blandt andet vil en grøn blinkende smiley nudge medarbejdere, patienterne og besøgende til at spritte hænderne af.

Imens de forskellige indsatser er i gang, vil censorsystemet gøre det muligt at måle og se effekten af dem.
- På nationalt plan er der årligt cirka 60.000 patienter, der får en infektion under deres indlæggelse. Hospitalserhvervede infektioner er ensbetydende med øget sygelighed, forlænget indlæggelsestid og i værste tilfælde øget dødelighed. Med projektet håber vi at kunne nedbringe risikoen for infektioner under indlæggelsen endnu mere, siger overlæge Marianne Bertelsen.

https://www.nordsjaellandshospital.dk/presse-og-nyt/pressemeddelelser-og-nyheder/Sider/digitale-sensorer-hjaelper-den-gode-haandhygiejne-paa-vej.aspx

# data[].attributes.body
Machine perception refererer til evnen hos computere og kunstig intelligens til at opfatte og forstå den omgivende verden ved hjælp af sensorer og dataindgange. Det indebærer at bearbejde sensoriske input, såsom lyd, billeder og tekst, og at udlede meningsfulde og nyttige oplysninger fra disse input.

Maskinopfattelse involverer forskellige områder af kunstig intelligens, herunder computer vision, talegenkendelse, naturlig sprogbehandling og sensorfusion. Ved hjælp af avancerede algoritmer og maskinlæringsmetoder kan computere analysere og fortolke data for at genkende mønstre, objekter, ansigter, tale og andre elementer i den fysiske eller digitale verden.

Formålet med maskinopfattelse er at give computere mulighed for at "forstå" og interagere med den menneskelige verden på en mere intuitiv og naturlig måde. Det har mange anvendelser, herunder computerbaseret syn, stemmestyring, automatisk oversættelse, autonom robotteknologi og meget mere.

# data[].attributes.body
Hvad er Wearables? Wearables er en betegnelse for de teknologiske produkter som man kan bære på kroppen uden hjælp fra hænder eller andet.
Og samtidig kan kobles på nettet eller sammen med en anden teknologi som eksempelvis en applikation. Mange wearables giver helt nye muligheder inden for brancher som sundhed, industri, sport og livsstil. Der kan eksempelvis være tale om smartwatches, headsets, VR briller og alt andet man kan bære på kroppen, ofte trådløst.

# data[].attributes.headline
Samarbejde med SDU og OUH om kunstig intelligens

# data[].attributes.subject
Samarbejde med SDU og OUH om kunstig intelligens

# data[].attributes.body
Kunstig intelligens skal forbedre sundhedsvæsenet

Danmark får sit første center for klinisk kunstig intelligens. OUH og det Tekniske Fakultet på Syddansk Universitet lancerer i dag CAI-X, hvor læger, ingeniører og virksomheder sammen skal udvikle smarte løsninger på sundhedsvæsenets udfordringer.

Af Jane Thoning Callesen, jtca@mmmi.sdu.dk, 11-01-2021

Forestil dig en blid robot, der scanner hænderne på gigtpatienter og analyserer sygdomsaktiviteten i leddene. Eller en intelligent kamerapille, der sluges af patienten og fotograferer sin vej gennem tarmen og tjekker for polypper.

Begge projekter er eksempler på, hvordan kunstig intelligens (AI) kan løfte sundhedsvæsenet. Fremover skal projekter som disse gennemføres i regi af et nyt dansk forskningscenter, CAI-X, der i dag søsættes med erfarne kræfter fra OUH og SDU ombord.

– Vi står i en situation, hvor efterspørgslen på sundhedsydelser stiger, mens der er mangel på kvalificeret personale. AI-løsninger vil bidrage til at vi kan undersøge flere patienter hurtigere og samtidig sikre den højest mulige kvalitet i behandlingen, fastslår Bjarne Dahler-Eriksen, lægelig direktør på OUH.

Fokus på konkrete behov

Omkring 20 forskningsprojekter er allerede klar til at blive lagt ind under det nye center, der fremover vil fungere som samlet indgang for alle på OUH og SDU med interesse i at udvikle AI-løsninger til sundhedsvæsenet. Ambitionen er, at centret skal være et af verdens førende inden for klinisk kunstig intelligens.

– Vi skal være helt i front med AI i det danske sundhedsvæsen, og vi skal blande os på højt niveau i det internationale selskab. Det ruster vi os til med CAI-X, lyder det fra Bjarne Dahler-Eriksen.

”Som ingeniører skal vi træde ind på sundhedspersonalets banehalvdel, forstå deres udfordringer og måde at arbejde på

Henrik Bindslev, dekan

AI giver patienter tryghed

Det nye center møder opbakning fra Niels Jørgen Langkilde, formand for Patientforeningen.

– CAI-X har vores fulde støtte. Det er et særdeles vigtigt tværfagligt center, som vil bidrage til at sikre patienterne den bedst mulige behandling i en tid, hvor ressourcerne er under pres. Det giver patienterne ro og tryghed at vide, at AI og anden ny teknologi anvendes.

– Vi tror på, at brugen af kunstig intelligens kan være med til at sikre ensartethed i behandlingen, blandt andet når det kommer til scanninger og andre prøvesvar, siger han.

Virtuel indvielse

Forskningscenteret skal dække alle kliniske områder på OUH og skal foruden private virksomheder samarbejde med kommuner og andre forskningscentre og hospitaler.

Det indvies ved en virtuel lancering mandag 11. januar med 120 deltagere fra både Danmark og udlandet.

# data[].attributes.attachment_link.title
AI Learns to Walk (deep reinforcement learning)

# data[].attributes.body
Wearables handler om at få teknologien så tæt på kroppen som muligt, så du nærmest ikke opdager, at den er der.

Der er mange gode grunde til at bruge de smarte Wearables, men en af de mest populære brug må siges at være smartwatches og fitnessarmbånd.
Som hjælper med at måle :

Hjerterytme

Forbrændte kalorier

Skridttæller

Blodtryk

Distance du har løbet/gået

Fysiske udfordringer

# data[].attributes.body
The Internet of Medical Things (IoMT)
Netværksforbundet wearables kan hjælpe patienter med at være i hjemlige omgivelser ved genoptræning og restituering, mens læger stadig kan monitorere og overvåge borgeres helbred fra hospitalet. Sundhedssektoren vil i samspil med øvrige brancher have et tværgående netværk, hvor læger med det samme vil kunne få alle oplysninger om fremstillingen af medicin, transporten fra producent til patient og en status på den nuværende beholdning på eget eller nærmeste sygehus.

# data[].attributes.body
En robot er en slags automatisk maskine som kan udfører specifikke opgaver med næsten helt selvstændigt eller med lidt menneskehjælp. Robotteknologi er blevet så avanceret at de findes i næsten alle brancher. inden for sundhedsvæsenet ser man typisk robotter i apoteker, laboratorier og i operationsstuen. Derudover bruges robotter også til videokonsultation og til kontakt af pårørende hvis en patient er i karantæne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Moxi the Robot -- Texas Health Resources

# data[].attributes.body
3 D printning er en fremstillingsmetode, hvor et fysisk objekt opbygges lag for lag ved hjælp af en computerstyret printer.

3 D printning kan være til gavn for både neurofysiologiassistenter og audiologiassistenter.

# data[].attributes.headline
Benyttelse af AI til brystkræftscreening

# data[].attributes.subject
Benyttelse af AI til brystkræftscreening

# data[].attributes.body
Med et sundhedsvæsen, der er presset på ressourcerne, spiller innovation en altafgørende rolle for at sikre den bedste behandling af patienterne og optimere arbejdsprocesserne. Derfor skal digitalisering og teknologiske løsninger bringes endnu mere i spil i hverdagen på hospitalerne ved fx at optimere processer og hjælpe med at prioritere de patienter, der skal behandles først.

Blandt forskere og sundhedspersonale er der stor interesse for de innovative løsninger og en af dem, kunstig intelligens (Artificial Intelligence), anvendes allerede på forskellig vis i sundhedsvæsenet. AI har et enormt potentiale for at revolutionere sundhedsindustrien og Region Hovedstaden har implementeret kunstig intelligens til at understøtte regionens brystkræftscreening.

# data[].attributes.headline
FLORENCE skal mindske dødeligheden i forbindelse med tarmkræft

# data[].attributes.subject
FLORENCE skal mindske dødeligheden i forbindelse med tarmkræft

# data[].attributes.body
Et andet eksempel på anvendelsen af kunstig intelligens i sundhedsvæsenet er projektet FLORENCE, udviklet i Region Sjælland, der netop har modtaget støtte af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling Interreg Öresund-Kattegat-Skagerrak. Projektets ambition er at forbedre behandlingen af patienter med tarmkræft. I dag oplever minimum én ud af fire patienter komplikationer efter tarmkræft-kirurgi, som medfører genindlæggelse, varige mén og i nogle tilfælde død.

Artiklen fortsætter efter annoncen

I projektet arbejder danske, svenske og norske samarbejdspartnere med professor Ismail Gögenur fra Center for Surgical Science på Sjællands Universitetshospital i front, sammen om at forbedre diagnose, prognose og behandling af patienter med tarmkræft gennem AI og federeret læring. Projektet udvikler et tool, der ved hjælp af en AI-algoritme giver lægerne et bedre beslutningsgrundlag for behandling af patienter med tarmkræft.

FLORENCE projektet anvender OMOP Common Data modellen, som er en førende tilgang til at skabe datainfrastrukturer, der fremmer anvendelsen af personlig medicin i sundhedsvæsenet (dvs. skræddersyet behandling af den enkelte patient). Via det, som kaldes federeret læring, vil projektet som noget helt nyt på globalt plan, koble AI-modellen direkte til klinikken på hospitalet.

Projektet vil på længere sigt være med til at skabe en international best practice for implementering af registerdatabaserede AI-modeller i klinisk praksis.

# data[].attributes.body
Det er robotter på internettet som er en slags “assistent”. De kan hjælpe med at besvare  spørgsmål som mennesker spørger om. Fx når du går ind på en hjemmeside og der står “chat med os”, så er det automatiske svar du får - software robotter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Anyone can learn computer science. Make games, apps and art with code.

# data[].attributes.attachment_link.title
How to Make Custom Fit Ear Tips With 3D Printing

# data[].attributes.body
Audioassistent: Med 3 D printning kan man lave formstøbte ørepropper, så de passer perfekt til patientens øre

Neurologiassistent: produktion af specialiseret udstyr, hvis man eksempelvis mangler en holder til sin stimulator.

# data[].attributes.body
En algoritme defineres som en proces, der udføres af en computer, til at løse et problem i et begrænset antal trin.
Algoritmen tager noget vilkårlig data, følger en proces for behandling af dataen og omdanner det til et vilkårligt resultat. En Algoritme skal være entydig, altså den skal kun kunne forståes og udføres på én måde, derfor kan man se det som en opskrift til løsningen af et bestemt problem.
For at lave en algoritme skal man have et problem man gerne vil have et resultat på. fx hvor mange gange nævnes ordet Gud i biblen?

# data[].attributes.body
Data science er det nye, hotte buzzword i IT-branchen. Det er et forholdsvist nyt begreb som dækker over forskellige former for data-analyse. Helt grundlæggende handler data science om at trække viden ud af data på den ene eller anden måde. At “lære” af data, med andre ord. Præcis som “science” er processen at lære om den verden vi lever i, er “data science” processen at lære af data.

Virksomheder har længe anvendt forskellige former for statistisk analyse i f.eks. business intelligence for at se hvordan virksomheden klarer sig, eller at se hvilke annoncer som konverterer bedst, eller hvilke produkter som sælger bedst. Efter internethandel og smartphones er blevet mainstream kan virksomhederne indsamle langt større mængder data om deres kunder, og om deres egen virksomhed. Disse data kan virksomhederne bruge til at lære meget mere, og derved tjene eller spare flere penge. Derfor er det blevet et strategisk kerneområde i moderne virksomheder.

# data[].attributes.body
App er en forkortelse for ”application”, der på dansk bedst kan oversættes med ”softwareprogram”. Disse små softwareprogrammer er designet til at virke på smartphones, tablets, pc’ere eller en anden computerenhed, og hjælper brugeren (dig, dine kunder og alle de andre) med at udføre specifikke opgaver. Ofte tilfører app’en systemet en ekstra funktion, som den ikke havde i forvejen, eller sørger for, at en bestemt funktion fungerer endnu bedre.

Apps anvender ofte de funktioner, der allerede findes på fx en smartphone. For eksempel kan app’en ved hjælp af din aktuelle placering fortælle dig, hvordan vejret bliver der hvor du er nu. Det smarte ved apps til fx smartphones er også, at du altid har din telefon lige ved hånden, og dermed også har adgang til app’ens funktioner her og nu.

Der findes efterhånden apps til det meste. I dag sker halvdelen af vores internetbrug via apps og eksperter vurderer at antallet af apps vil stige med over 150 % de næste år.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Men hvad er kunstig intelligens egentlig? I denne artikel kan du få overblik over, hvad den komplekse teknologi består af.

Kunstig intelligens er i korte træk maskiner, som er i stand til at foretage handlinger, herunder analysere, lære og tage beslutninger på en måde, som kan sammenlignes med menneskers. Man kalder teknologien for kunstig intelligens, netop fordi den simulerer den menneskelige intelligens.

To typer af kunstig intelligens

Man ved ikke præcist, hvad den menneskelige intelligens er eller består af, og derfor er det svært at opstille faste termer for kunstig intelligens. Der findes heller ikke en klar definition af, hvad kunstig intelligens er, hvilket gør det svært at beskrive teknologien præcist.

Amazon, som er en af de førende virksomheder inden for AI, beskriver teknologien som tekniske løsninger, der på baggrund af data kan lære, løse problemer og genkende mønstre og systemer.

Man taler typisk om to typer af kunstig intelligens: svag og stærk. Den svage er i stand til at efterligne menneskelige handlinger, mens den stærke rummer et dybere mentalt lag, fx bevidsthed og intentionalitet. Langt de fleste AI-systemer i dag kan betegnes som svage, fordi de stadig kun varetager meget specifikke og afgrænsede områder.

Rent faktisk er det tvivlsomt, om man overhovedet kan udvikle systemer, der kan betegnes som stærk AI. Den amerikanske filosof John R. Searle, som indførte skellet mellem svag og stærk AI, har bl.a. udtalt, at det vil være umuligt at skabe kunstig intelligens af den stærke form, fordi en computer fungerer ud fra strengt formelle og systematiske regler. En computer vil derfor aldrig kunne forstå ting på samme niveau som et menneske.

AI bliver brugt i mange maskiner verden over, og fordelen er bl.a., at maskinerne kan lære af de processer, de indgår i, finde bedre løsninger og derefter tilpasse og optimere processerne. Mange fabrikker har fx investeret i kunstig intelligens, hvor maskiner kan være ubemandede, hvilket skaber mulighed for at spare penge, samtidig med at man effektiviserer.

En af de brancher, som er i rivende udvikling inden for kunstig intelligens, er chaufførerhvervet. Der er allerede nu virksomheder, som arbejder på bl.a. selvkørende biler. Andre eksempler, hvor AI anvendes til effektivisering og udvikling af produkter, er pensions-, bank- og regnskabssystemer samt medicin- og madproduktion, mens meget mere er på vej.

Standarder for kunstig intelligens

Det danske udvalg for kunstig intelligens, (S-855), følger det internationale standardiseringsarbejde for kunstig intelligens og er i fuld gang med at udvikle standarder. En af deres første opgaver har været at definere termer og terminologi, som skal indgå i de kommende standarder for kunstig intelligens. Når rammerne for termer og terminologi er på plads, kan arbejdet med at besvare de mange spørgsmål til fx etik, sikkerhed og tillid begynde.
Gå til Dansk Standards udvalg for kunstig intelligens

# data[].attributes.attachment_link.description
Men hvad er kunstig intelligens egentlig? I denne artikel kan du få overblik over, hvad den komplekse teknologi består af. Kunstig intelligens er i korte træk maskiner, som er i stand til at foretage handlinger, herunder analysere, lære og tage beslutninger på en måde, som kan sammenlignes med menneskers.

# data[].attributes.body
Hvordan virker GPS?

Hvordan virker GPS?

Har du nogensinde undret dig over hvordan en GPS virker? De fleste kender GPS fra bilen, men efterhånden også fra andre håndholdte elektroniske gadgets.

GPS er signaler fra rummet

GPS, Globalt Positionerings System, er kort fortalt en lille computer, der kan sende data til en satellit. Satelliten svarer tilbage, med positionen på GPS enheden, der så opdaterer sit interne kort, og viser dig vej.

I starten var GPS udelukkende tænkt som en militær teknologi. GPS-teknologien drives af det amerikanske forsvarsministerium og GPS-modtagere er de seneste år blevet hvermandseje. Først blev den brugt på skibe, men GPS er efterhånden meget udbredt i både bilers navigationsanlæg, i mobiltelefoner og i PDA's.

Nå, men hvordan virker GPS så egentlig?

GPS eller på engelsk Global Positioning System består af flere samspillende dele. Satelitter i rummet og modtagere på jorden.

Satelliterne i GPS-systemet

Grundlaget i systemet er de 24 GPS-satellitter, der kredser i en radius af 20.000 km over Jorden. Hver satellit er 12 timer om at rejse i en komplet cirkel rundt om Jorden. For at sikre, at sattelitterne kan spores overalt på jordens overflade, er satellitterne inddelt i seks grupper af fire. Hver gruppe er følger en fastlagt bane, som er forskellig fra de andre gruppers. Det skaber seks baner, som omslutter jorden og gør det muligt at se et antal GPS-sattelitter uanset hvor man befinder sig på kloden.

GPS-modtagere på jorden

På jorden bruger man en gps-modtager med en retningsuafhængig antenne. Modtageren kan adskille signalerne i forskellige kanaler, som angiver bestemte satellitter og deres frekvenser på et givet tidspunkt. Når signalerne er isolerede, kan de afkodes. Med disse oplysninger kan modtageren bestemme sin placering (længdegrad, breddegrad og højde).

# data[].attributes.attachment_link.title
Ekstra: Sådan virker GPS´en i din telefon

# data[].attributes.body
Som hjerteløber kan du redde liv!

Som hjerteløber melder du dig frivilligt til at løbe ud med en hjertestarter og yde livreddende førstehjælp, hvis der sker et hjertestop i nærheden af dig.

# data[].attributes.body
Med TrygFondens Hjertestarter-app kan du nemt og hurtigt finde ud af, hvor den nærmeste hjertestarter er i forhold til din placering.

Appen kan vise dig vej til de hjertestartere, som er registreret på hjertestarter.dk og er udviklet på baggrund af anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen som en mobil løsning med oplysninger om hjertestarternes placering i Danmark.

# data[].attributes.body
Den gratis app Junior Redder er udviklet som et supplement til læringsmaterialet Førstehjælp i Børnehøjde. Junior Redder-appen er opbygget som et spil, hvor børnene skal navigere rundt i forskellige baner og hjælpe børn, der er kommet til skade.