# data[].attributes.body
2. slesvigske krig fik efterfølgende store konsekvenser for Danmark. Først for de dansk troende indbyggere i Nordslesvig, der nu kom til at høre til Preussen og senere Tyskland. Men også for resten af Danmarks værdi og selvforståelse blev påvirket af nederlaget.

# data[].attributes.body
Efter stormen på Dybbøl var slaget ved Helgoland som forgik ude på vandet.

De danske skibe var meget større end de preussiske. De danske skibe blokerede farvandet ved Helgoland for du preussiske skibe.

Slaget endte med en lille dansk sejr, da fjenden trak sig tilbage, efter at deres fregat var blevet skudt i brand

# data[].attributes.body
I 1864 efter Danmarks nederlag til Preussen og Østrig måtte Danmark giv Holsten, Slesvig  og Lauenborg til tyskerne. Danmark mistede så 2/5 af deres landområde og 1/3 af deres befolkning.

# data[].attributes.body
Efter Tyskland tabte 1. verdenskrig i 1918 kunne Danmark få det land tilbage som var tabt til preusserne i 1864.
Der skal være en folkeafstemning i 3 zoner som man kunne se hvor der var dansk flertal og tysk flertal.

# data[].attributes.body
Krigen bryd ud fordi Danmark lavede en helstatforfatning, som gjaldt i hele Danmark også Slesvig og Holsten. Det blev Slesvig og Holsten sur over, fordi de ville følge reglerne i Tyskland. Så brød Danmark Londontraktaten, fordi de fortalt Tyskland hvordan de skulle bestemme i deres land.

# data[].attributes.body
I 1852 lovede den danske regering at lave en forfatning, der dækkede alle de områder der hørte til helstaten danmark. Det var kongeriget Danmark, og hertugdømmerne Slesvig, Holsten og Lauenborg.

Løsningen blev Helstatsforfatningen i 1855, der lavede regler for forholdene mellem helstatens fire dele.

# data[].attributes.body
Danskerne var klar på at Preusserne ville komme i januar, men det viste sig så at det kom d. 18. april kl. 04 om natten. De kom så forsendt fordi det tog så lang tid at vandre til Dybbøl, også kom angrebet kl. 10.  Da de så kom, blev det et kæmpe nederlag for danskerne hvor de mistede Slesvig-Holsten og Lauenborg.

# data[].attributes.body
Danskerne byggede Dannevirke for at Preussen og Østrig ikke skulle komme og tage Lauenborg fra os. Selvom det ikke var særlig stort, ville det alligevel betyde at de ville komme tættere på Slesvig og Holsten. Så de ville bygge Dannevirke som forhindring i januar, hvor der var -10 grader koldt. Så det blev ikke særlig godt, og imens de byggede var Preussen allerede begyndt at genere dem. Så de opgav det meget hurtigt og det vil sige at Preussen fik Lauenborg tilbage, efter kort tid.

# data[].attributes.body
Zone 1 = Den lå tættest på Danmark og den 10. februar 1920 stemte indbyggerne 75 % danske mod 25 %  tyske. Det betød at flertallet vil helst være en del af Danmark.
Zone 2 = den 14. marts 1920 stemte indbyggerne 20 % danske mod 80 % tyske. Det betød så at flertallet vil være en del af Tyskland.
Zone 3 = Den lå syd for zone 2 som så blev opgivet fordi der var så mange der stemte tysk.

# data[].attributes.body
Borgerne i Holsten var ikke tilfredse med den løsning og derfor fik de i 1857 det tyske forbund til at gøre Helstatsforfatningen ugyldig i Holsten og Lauenborg.

Det fik de danske politiker genoptage Ejderpolitikken, som betyd at den danske grænse skulle gå langs floden Ejderen.

Det førte til november forfatningen hvor der blev oprettet en fælles rigsdag for Danmark og Slesvig

# data[].attributes.body
Delingen af Slesvig i en dansk og tysk del skete den 15. juni 1920, som er genforeningensdagen i Danmark.
Da den danske konge den 10. juli 1920 red over den danske og tyske grænse på en hvid hest blev det et symbol på Nordslesvigs genforening med Danmark.
Den 11. juli var der en stor genforeningsfest på Dybbøl Banke, hvor der foregik krigshandlinger under Treårskrigen og 2. Slesvigske krig.

# data[].attributes.body
Der var halvanden måneds våbenhvile hvor der ikke rigtig hvor så meget krig. Efter noget tid kom der er en fredsslutning i Wien.
Danmark blev nød til at afstå Slesvig, Holsten og Lauenborg, så derfor blev de en del af Det Tyske Forbund. Efter kom der en ny grænse mellem Danmark og Tyskland som lå ved Kongeåen som først ændrede sig i 1920.

# data[].attributes.body
Dybbølsstillingen endte med at være belejret i flere måneder, og i april 1864 måtte den danske hær opgive stillingen og så havde hæren ikke længere mulighed for at tage det tabte området tilbage.

# data[].attributes.body
Treårskrigen varede fra 1848-1851 hvor krigen fik sit navn, fordi den var i gang i 3 år.  Årsagen til at treårskrigen udbrød, var fordi forhandlingerne mellem slesvigske og holstenske politikere ikke kunne enes. Da treårskrigen brød ud, var der militære fæstning i Rendsburg, som blev overtaget ved et kup den 24. marts 1848. Det var den første af to krige om Slesvig krigen mellem helstaten Danmark og den slesvig-holstenske oprørsbevægelse. Treårskrigen endte med at Frankrig, Rusland og England lavede en fredsaftale i 1849.