# data[].attributes.body
Abās kultūrās bija izglītības un filozofijas tradīcijas, kas attīstījās līdzās teātrim, sportam un dažādiem reliģiskiem pasākumiem. Senajā Grieķijā bija slavena māksla, literatūra un zinātne, kas ietekmēja Rietumu civilizācijas attīstību. Senajā Romā arhitektūra, inženierija un militārie uzvaras bija nozīmīgi valsts panākumi.

intelektuālie sasniegumi:

Senā Roma: Tiesību zinātne, indženierija
Senā Grieķija:Filozofija, Matemātika

Mākslas veidi:

Senā Roma: Mozaīkas, skulptūras
Senā Grieķija:Arhitektūra, keramika

# data[].attributes.body
1. Feodālisms: Viduslaiku Eiropā bija izplatīts feodālisms - sociālais, ekonomiskais un politiskais sistēma, kas balstījās uz zemes īpašnieku hierarhiju. Augšējais slānis tika veidots no karaļiem, lordiem, katoļu baznīcas ierēdņiem un pilsētu elites, bet zemākā pakāpe - no lauksaimniekiem un amata darbiniekiem.

2. Katoļu baznīca: Viduslaikos, katoļu baznīca bija ļoti spēcīga institūcija, kas ietekmēja daudzu cilvēku dzīvi un kultūru. Baznīcas ierēdņi pārvaldīja reliģiskās, sociālās un politiskās jomas, un daudziem cilvēkiem bija cieši saistīti ar baznīcu, kas bija viena no svarīgākajām vienotības, identitātes un kopienu veidošanās iestādēm.

3. Māksla un arhitektūra: Viduslaiku mākslā un arhitektūrā varēja redzēt daudzas izpausmes, tostarp romānisko un gotisko stila katedrāles, klasiskās un reliģiskās freskas un vitrāžu logus. Viduslaiku māksla bieži izmantoja kristīgo un mitoloģisko tēmu, bet tajā varēja redzēt arī zemes ainavu un dzīvnieku attēlojumus.

4. Izglītība: Viduslaiku izglītība bija ierobežota un lielā mērā bija saistīta ar katoļu baznīcu. Baznīcas ierēdņi bija galvenie izglītības veicēji, un izglītības programma bija orientēta uz teoloģiju, filozofiju un klasisko tekstu izpratni. Tomēr daži viduslaiku pilsētu universitātes un skolas, piemēram, Boloņas universitāte, attīstījās kā neatkarīgi izglītības centri.

Mākslas jomas - Reliģiskā glezniecība,Gotiskā arhitektūra,Miniēru glezniecība,Katedrāļu tēlniecība

# data[].attributes.body
Renesanses laikā svarīgs aspekts bija humanisms, kas uzsver cilvēku centrālo nozīmi un viņa spēju uz attīstību. Humanisms veicināja izglītību, cilvēcīgumu, zināšanu iegūšanu, kas bija svarīgs iemesls jaunu ideju un inovāciju radīšanā.Cilvēki atgriezās pie antīkajiem klasiskajiem ideāliem un veidoja tādus vērtīgus piemērus kā skulptūras, gleznas, arhitektūru, literatūru, kas balstīti uz klasiskajiem paraugiem. Tas izpaudās gan mākslā, gan filozofijā, gan arī zinātnē.

Intulektuālie sasniegumi Renesanses laikā: Renesanses laikā notika liels attīstības lēciens arhitektūras un mākslas jomā. Cilvēki pievērsa lielu uzmanību valodu, literatūras, filozofijas, vēstures un kultūras pētījumiem.

mākslas veidi: Gleznas, Skulptūras, Arhitektūra,Grāmatu māksla

# data[].attributes.body
Absolūtisms ir monarhijas pakāpe, kurai raksturīga absolūta, vienpersoniska monarha vara.
Pastāv dažādas, pat visai atšķirīgas absolūtisma kā politiskas sistēmas definīcijas. Ikdienas līmenī absolūtismu definē kā neierobežotu monarha varu, taču jāņem vērā, ka līdzās tomēr pastāvēja visdažādākie padomdevēja institūti, kuros piedalījās brīvo kārtu pārstāvji. Tā, ka tīrā veidā absolūtisms nekur nerealizējās.

intelektuākie sasniegumi: Filozofija, Zinātne, Literatūra, Sociālās zinības.

Mākslas veidi: Baroka māksla, Rococo māksla, Klasiskā māksla, Neoklasicisma māksla

# data[].attributes.body
Apgaismības laikmeta sabiedrībā tika uzsāktas diskusijas par cilvēka dabu, taisnīgumu, brīvību, izglītību, valdīšanu un reliģiju. Tajā laikā tika popularizēta arī empiriskās zināšanas un zinātniskais metods, kā arī tika uzsvērts, ka cilvēkiem ir jāpamato savas domas un lēmumi uz pierādījumiem un argumentiem, nevis uz autoritātes vai mītu bāzētiem faktiem.

intelektuālie sasniegumi:

Zinātniskajā jomā apgaismības laikmetā tika atklātas daudzas svarīgas tehnoloģijas un zinātniskas idejas. Piemēram, Galileo Galilei pārliecināja, ka Saule ir centrs, ap kuru apvēršas planētas, un arī atklāja, ka priekšmetu brīvā krišanās ir vienāds neatkarīgi no to masas. Isaac Newton ar savu gravitācijas teoriju un trīs kustības likumiem radikāli mainīja mūsu izpratni par visumu un palīdzēja attīstīt mūsdienu fizikas zinātni.

Mākslas veidi:
Klasiskā māksla, Rokokoo, Romantisma māksla, Neoklasicisms

# data[].attributes.body
19.gs bija laiks, kad tika sākta modernās industriālās ekonomikas attīstība. Jaunie izgudrojumi un tehnoloģiskās pārmaiņas radīja jaunas ražošanas metodes, kas ļāva izgatavot preces masveidā. Tas veicināja ekonomikas attīstību, bet arī radīja jaunas sociālās problēmas, piemēram, darba stundu ilguma un darba apstākļu uzlabošanas vajadzību.

intelektuālie sasniegumi: Zinātniskās revolūcijas, Romantisms, Filozofija

Mākslas veidi:

Romantisma māksla,Reālisma māksla,Impresionisms,Ekspresionisms

# data[].attributes.body
Modernisms bija kustība, kas pārvarēja tradicionālos un konservatīvos raksturlielumus. Tas bija pārmaiņu laiks, kad sabiedrība pārskatīja esošās normas un vērtības, meklējot jaunas un inovatīvas idejas.  Modernisms bija saistīts ar tehnoloģiju un racionālismu, kas skaidri redzams arhitektūrā, mūzikā un mākslas darbos. Modernisms uzsverēja precizitāti un funkcionalitāti, kas pārtrauca vēsturiski bagāto ornamentu tradīciju, lai izveidotu vienkāršu un funkcionālu dizainu.

intelektuālie sasniegumi:

Psihoanalīze,Kubisms,Eksistenciālisms

mākslas veidi:

Kubisms,Dadaisms,Abstraktais mākslas veids,Futūrisms

# data[].attributes.body
Sabiedrības raksturojums -Industriālā revolūcija un tehnoloģiskais progres bija ietekmīgas jomas, kas mainīja cilvēka dzīvi. Rūpnieciskā revolūcija radīja jaunas darba iespējas un mainīja tradicionālās sociālās struktūras. Cilvēks kļuva par pilsoņu industriālajā sabiedrībā, bet arī par darba ņēmēju ražošanas uzņēmumos. Urbanizācija pieauga, un cilvēki pārvācās no laukiem uz pilsētām, veidojot lielas metropoles. Kapitālisms kļuva par dominējošo ekonomikas modeli, un ekonomiskās nevienlīdzības izaicinājumi radīja sociālās problēmas un sociālo neapmierinātību.

Intelektuālie sasniegumi- 19. gadsimts bija pārejas periods starp klasisma un romantisma zinātni. Industriālā revolūcija veicināja tehnoloģisko attīstību, un daudzas nozaru zinātnes piedzīvoja izaugsmi, ieskaitot fiziku, ķīmiju un bioloģiju. Čārla Dārvina evolūcijas teorija bija būtisks sasniegums.

Mākslas stili un virzieni-

Romantisms: Emocionālisms, dabas skaistums, individuālisms.

Realisms: Dzīves realitātes atspoguļošana, sociālā kritika.

Impresionisms: Gaismas un krāsu efekti, īslaicīgu brīža iespaidu.

# data[].attributes.body
Sabiedrības raksturojums - Modernisma laikā cilvēki saskārās ar pārmaiņām pēc Pirmā pasaules kara, kas ietekmēja viņu redzējumu par pasauli. Cilvēki izjuta neskaidrību un nesaistību ar tradicionālajām vērtībām.Pēc kara sabiedrība piedzīvoja būtiskas pārmaiņas industriālajā, sociālajā un ekonomiskajā jomā. Urbanizācija pieauga, un cilvēki nonāca jaunās, modernizētās vidēs.

Intelektuālie sasniegumi- Zinātnes un tehnoloģijas piedzīvoja ievērojamu attīstību. Relativitātes teorija, kvantu fizika un citi sasniegumi radīja jaunu redzējumu par pasauli.Modernisms iezīmēja pārmaiņas mākslā, kuras mērķis bija pārkāpt tradicionālās robežas un eksperimentēt ar jaunām formām un izteiksmes veidiem.

Mākslas virzieni -

Kubisms: Atspoguļo objektus fragmentētā veidā, izmantojot ģeometriskas formas.

Dadaisms: Betulārā kustība, kas noraidīja tradicionālās mākslas vērtības un piedāvāja jaunas, provokatīvas izpausmes.

Ekspresionisms: Koncentrējas uz emocionālu izteiksmi un subjektīvu pieredzi.

Surreālisms: Apvienoja realitātes elementus ar fantastiskiem un sapņainiem motīviem.

# data[].attributes.headline
Modernisms ( 19.gs beigas - 20.gs sākums)

# data[].attributes.subject
Modernisms ( 19.gs beigas - 20.gs sākums)

# data[].attributes.body
Modernisms ir kultūras kustība, kas sākās 19. gadsimta beigās un turpinājās 20. gadsimta sākumā, ietekmējot dažādas jomas, tostarp mākslu, literatūru, arhitektūru, mūziku un filozofiju. Tas bija būtisks pārmaiņu periods, kurā notika pāreja no tradicionālajiem kultūras un sociālajiem modeļiem uz jaunradītiem un eksperimentāliem virzieniem.

Modernisma pamatdomas ietvēra vēršanos pretī jaunam, inovatīvam un atšķirīgam, noraidot tradicionālās vērtības un estētikas. Tas veicināja radošumu, individualitāti un atbrīvošanos no iepriekšējām normām. Piemēram, mākslas jomā modernisms izpaudās ar abstrakciju, ekspresionismu, kubismu un dadaismu, kā arī arhitektūrā ar funkcionālismu un minimalismu.

Literatūrā modernisms bieži izpaudās ar eksperimentiem ar narratīvu formu, valodas izmantojumu un tēmu attīstību, kas ietver dažādas tehnikas, piemēram, straumēšanas apziņu un subjektīvo perspektīvu. Modernisma laikmetā radās daudzi nozīmīgi literārie darbi, tostarp Džejmsa Džoisa "Uliss", Virgini Džorža "To the Lighthouse" un Frenka Keru "Džazs".

Modernisms bija atspoguļojums pārmaiņām sabiedrībā un domāšanas veidā, kas notika industriālās revolūcijas un pasaules kariem. Tas radīja pamatus nākamajām kultūras un intelektuālajām kustībām, kas sekoja 20. gadsimta laikā.