# data[].attributes.headline
Постанова КМ України від 25.07.2024 "Про затвердження ДСПСО"

# data[].attributes.subject
Постанова КМ України від 25.07.2024 "Про затвердження ДСПСО"

# data[].attributes.headline
Презентація "Трансформація мережі шкіл м. Чорноморська"

# data[].attributes.subject
Презентація "Трансформація мережі шкіл м. Чорноморська"

# data[].attributes.attachment_link.title
Трансформація мережі шкіл м. Чорноморська

# data[].attributes.headline
Закон про повну загальну середню освіту

# data[].attributes.subject
Закон про повну загальну середню освіту

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про повну загальну середню освіту

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Концептуальні засади реформи профільної освіти

# data[].attributes.subject
Концептуальні засади реформи профільної освіти

# data[].attributes.body
Міністерство освіти і науки України пропонує проєкт реформування старшої школи. . Матерфали сайту МОН України

# data[].attributes.headline
Потужність покриття до наявної чисельності учнів

# data[].attributes.subject
Потужність покриття до наявної чисельності учнів

# data[].attributes.body
Коефіцієнт покриття - де він більше 0,5, можлива організація роботи у 2 зміни, де більше 0,75 - можлива очна робота школи

# data[].attributes.attachment_link.title
Потужність укриття у розрізі закладів освіти

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Цей закон важливий для розбудови якісної та доступної середньої освіти, оскільки він вдосконалює правове регулювання функціонування ліцеїв та оптимізує перехідний період для трансформації мережі закладів освіти. Таким чином він допоможе ефективно впроваджувати реформу "Нова українська школа" на етапі розбудови трирічної профільної середньої освіти", - "Нова українська школа" дізнавалася, що змінює закон, які є недоліки й переваги й що громади можуть робити для розвитку якісної мережі ліцеїв. міністра освіти і науки Сергія Шкарлета сайт МОН. Головні зміни, запроваджені законом:
Однак деякі політики й експерти вважають, що до другого читання законопроєкт дійшов у такому вигляді, що нівелює основну концепцію реформи старшої профільної школи НУШ.

ГОЛОВНІ ЗМІНИ

Закон виключив норму, що обмежувала можливості для створення ліцеїв радами в містах із населенням менше 50 тисяч осіб та громадах.

Опорні заклади освіти можуть забезпечувати здобуття не лише початкової та базової середньої освіти, а і профільної середньої.

Ліцей є окремою юридичною особою, проте дозволено освіту й на початковому та базовому рівнях.

На паралелях 10-12 класів має бути не менше двох класів із не менше трьома профілями навчання.

Органи місцевого самоврядування мають до 1 вересня 2024 року затвердити плани формування ефективної мережі закладів загальної середньої освіти з урахуванням вимог законодавства до ліцеїв, до безпечного, інклюзивного та цифрового освітнього просторів, демографічних показників, спроможності територіальних громад, профілізації старшої профільної школи та необхідності охоплення на відповідній території всіх профілів навчання, визначених законодавством (ідеться про положення про ліцей, що має затвердити МОН, - ред.), аби гарантувати й забезпечити право кожного учня на вибір.

Засновники ліцеїв до 1 вересня 2027 року мають забезпечити виконання планів формування ефективної мережі закладів середньої освіти, дібрати керівників і педпрацівників на конкурсній, керівників, вжити інших передбачених планами й законодавством заходів.

Водночас уряд має продовжити у 2021-2030 роках виділення субвенції з державного бюджету місцевим бюджетам на забезпечення НУШ, зокрема для запровадження трирічної профільної середньої освіти в межах 12-річної повної загальної середньої освіти.

Створено правові підстави для функціонування нової державної установи, що забезпечуватим дошкільну, повну загальну середню та позашкільну освіту дітям, які перебувають на стаціонарному лікуванні в закладах охорони здоров'я України. "Це забезпечить безперервність здобуття освіти та розвитку дітей незалежно від стану їхнього здоров'я", - пишуть на сайті МОН.

"Ухвалений закон є результатом поганого компромісу, на який особисто я піти не змогла, тому не підтримала в другому читанні. Є норми, з якими категорично не можу погодитись. Не можна створити якісний ліцей у маленькій громаді, де чисельність населення постійно зменшується. До другого читання закон передбачав мінімум 4 класи на паралелі в ліцеї. Тепер мінімальну кількість зменшили до 2-х класів (не менше одного - у гірській місцевості) та 3-х профілів. Це мало для створення повноцінного й ефективного профільного ліцею".
НЕДОЛІКИ ЗАКОНУ

На думку народної депутатки й секретарки Комітету Верховної Ради України з питань освіти, науки та інновацій Наталі Піпи, ухвалений документ свідчить не про реформу, а про "зміну вивісок".

За початковим задумом, кожен рівень школи (початкова, гімназія, ліцей) мав бути окремо. Однак тепер закон дозволяє громадам включати до ліцею ще й початкові класи.

"Я розумію, що маленьким громадам може бути важко розділяти школу на ланки. Але початкова школа в складі ліцею - суперечить задуму реформи і світовій практиці функціонування ліцеїв", - каже народна депутатка.
"Концепція НУШ передбачала створення нової мережі академічних ліцеїв. Академічні ліцеї, як правило, мали бути відділені від основної школи й мати не менше 4-х класів на паралелі (100 учнів). Це дало б змогу дійсно перейти на профільне навчання учням у старшій школі, створити нову культуру школи відповідно до концепції НУШ, створити добру матеріально-технічну базу".
Докладніше про концепцію профільних ліцеїв НУШ читайте в цій статті в першому розділі "Навіщо потрібна реформа старшої школи".
"Але близькість до родини й соціальний спокій узяли верх над якістю освіти і кращим майбутнім для учнів. Адже за умови наявності 4-х класів у місцевостях, де щільність населення низька, цих шкіл було би мало і відстань між ними була би значна". Тобто дітям треба було б жити в пансіонах при академічних ліцеях і лише на вихідні бути вдома із сім'єю. Окрім того, зі зімною мережі шкіл учителям теж довелося би змінити роботу.
Директор Львівського ОІППО й заступник міністра освіти й науки у 2015-2019 роках Павло Хобзей, вважає, що змінами до закону "Про повну загальну середню освіту" модель профільної старшої школи, яка запропонована в концепції НУШ, відхилена.

Наявність 4-х класів на паралелі в старшій школі це - ключова вимога до старшої профільної школи, щоби можна було ефективно забезпечити учням право вибору профілю, каже Хобзей.
"Творити старшу профільну школу тепер можуть усі ТГ, які цього бажають, а не тільки великі, а нова норма закону, що в старшій профільній школі має бути не менше двох класів і три профілі трохи зменшить кількість шкіл, де є 10-11 класи, але нової якості не принесе".
"У суспільстві нормально сприймається, що можна покидати домівку й навчатися в професійному ліцеї чи коледжі за межами свого населеного пункту, а в академічному ліцеї - ні", - каже Хобзей.

Він зазначає, що зміни до закону дозволяють практично нічого не змінювати в мережі шкіл ТГ.

Пропонована депутатами норма, що в ліцейному класі має бути не менше 25 учнів, теж відхилена. За чинним законом, можна відкрити клас із 5 учнями.
"Відповідно, це потребує і вищої заробітної плати педагога, який працює в старшій школі. Тому залишати в старшій школі початкову, середню і старшу ланки, і платити педагогам у школі різну зарплату - це буде дискримінація вчителя".
Залишити два класи - це популістське рішення для того, щоби залишити систему старшої школи такою ж неефективною, якою вона є сьогодні, вважає експерт Шведсько-Українського проєкту "Підтримка децентралізації в Україні" й колишній директор департаменту освіти і науки Хмельницької ОДА Олег Фасоля.

Профільна школа потребує вищого рівня кваліфікації педагога, більших зусиль від держави та місцевих органів влади.

ВИМОГИ ДО ЛІЦЕЇВ

Закон передбачає, що з 1 вересня 2027 року запроваджуються нові вимоги до ліцею та провадження його освітньої діяльності, виконання яких має забезпечити засновник. Зокрема:

створення окремої юридичної особи;

функціонування не менше двох класів за трьома профілями навчання на рівні профільної середньої освіти (протягом 10-12 років навчання);

формування безпечного, інклюзивного та цифрового освітнього середовища та належної матеріально-технічної бази, включно зі швидкісним інтернетом, харчуванням, підвезенням учнів і педагогів тощо.

Вимоги до створення академічних ліцеїв чітко не прописано в законі, каже Павло Хобзей.

"МОН буде готувати нове положення про старшу профільну школу (ліцей, - ред.). Залишається термін ліцей, але поняття "академічного ліцею" змінами до закону розмито".

Крім положення, другий важливий документ - Державний стандарт профільної старшої школи (ДСПСШ).

"Тепер творцям ДСПСШ буде важче. Після ухвалення змін до закону потрібно враховувати реалії наявної мережі ліцеїв. Мало шансів, на мою думку, затвердити ДСПСШ відповідно до Концепції НУШ. Знову виникне безглуздий, але неуникний за цієї мережі шкіл "універсальний профіль". Але "правильним" ДСПСШ можна відкоригувати ситуацію", - каже Павло Хобзей.

"Мають бути чіткі роз'яснення та рекомендації для засновників та керівників закладів освіти, щоби громади легше "пережили" перехідний період від освіти знань до освіти вмінь і навичок. А Закон, я сподіваюся, з часом можна буде удосконалити".
"Ми думаємо, як зберегти доступність дитини до здобуття повної загальної середньої освіти, але не думаємо про її якість, - додає Олег Фасоля. - Ми всіх дітей перевантажуємо навчальними предметами. Якщо навіть робимо профільність, то вибір є штучним, і дитина здобуває той профіль навчання, який може запропонувати школа, і дуже часто цей профіль не відповідає потребам дитини".

Важлива також якісна комунікація між МОН, обласними департаментами освіти і громадами, каже Фасоля.
"Творення мережі академічних ліцеїв відповідно до Концепції НУШ дає кращі стартові умови для старшокласників - можливість реального профільного навчання. Зросте мотивація навчання в учнів, а, відповідно, будуть кращі навчальні досягнення. Легше ТГ для невеликої кількості академічних ліцеїв забезпечити належну матеріально-технічну базу. Збільшиться ефективність системи освіти ТГ. Області мають у межах наявних коштів творити свою мережу академічних ліцеїв. Бажано із широкою географією, щоби зменшувати відстані доїзду учнів".
ЩО, ПОПРИ ЗАКОН, МОЖНА ЗРОБИТИ ДЛЯ ПОКРАЩЕННЯ СТАРШОЇ ШКОЛИ ВЖЕ СЬОГОДНІ

Павло Хобзей каже, що зміни до закону можна вважати позитивними для великих ТГ (з населенням понад 50 тисяч).

А от старшокласників сільської місцевості зміни до закону принесли в жертву, вважає Павло Хобзей. Дослідження PISA показало велику різницю в навчальних досягненнях між учнями міської й сільської місцевостей в Україні. Зміни до закону цю різницю лише поглиблять.
"Це та реформа, яку вже зараз готові втілювати повною мірою такі області, як Львівська і Хмельницька. Їхні ліцеї можуть стати пілотними й дати приклад іншим областям".
"Після ухвалення змін до закону годі розраховувати, що область отримає додаткові надходження до бюджету для функціонування мережі академічних обласних ліцеїв. У межах наявного бюджету область зможе замість санаторних шкіл-інтернатів створити обласні академічні ліцеї й може ще кілька додатково створити (через раціональне використання коштів, - ред.). І це треба робити бодай для найбільш умотивованих найкращих учнів сільської місцевості. Але тепер, очевидно, цих ліцеїв буде небагато".

Профільна старша школа - це та реформа, якої українська освіта вкрай потребує, каже Наталя Піпа.

Зараз багато залежить від громад, як вони будуть створювати й забезпечувати мережу ліцеїв.
"Насамперед із батьками - переконувати їх, що дітям потрібна якісна освіта, щоби вони в майбутньому стали успішними. А для цього потрібна потужна старша школа - за кількістю дітей, матеріальною базою, кадрово-педагогічним потенціалом. Вона може бути одна на громаду, а може бути однією на дві громади. Це потребуватиме від засновника додаткових витрат із місцевих бюджетів, у тому числі з державного бюджету".
"Чинне законодавство і внесені зміни не забороняють засновникам створювати ефективну мережу старшої школи", - вважає Олег Фасоля.
"Славута йде до того, що в них буде один ліцей третього ступеня. Вони не зберігають старшу школу в усіх закладах освіти".
Для цього потрібно вести комунікацію з усіма стейкхолдерами освітнього процесу.
"Закон "Про освіту" говорить, що мережу закладів освіти формує засновник. Засновникам треба показати, що означає правильне формування мережі, які є вигоди й переваги. Одне із завдань освітнього проєкту СКЛ - створення мережі старшої школи. В областях ми проводимо зустрічі, розповідаємо про переваги й будемо шукати кращі практики створення таких мереж на територіях для того, щоби сформувати критичну масу стейкхолдерів, які розуміють необхідність і невідворотність прогресивних і радикальних змін у мережі старшої школи для досягнення результату. Ольга Головіна, "Нова українська школа" Фото: автор - alexraths, Depositphotos
Олег Фасоля каже, що сьогодні практика деяких територій показує, що громади готові експериментувати й говорити про зміни. У місті Славута, наприклад, з 8-ми шкіл лише 3 школи мають третій ступінь.

Або - громада Нова Борова Житомирської області, яка веде перемовини із сусідніми громадами, щоб утворити новий ліцей на засадах співзасновництва і співфінансування. Також 10 громад Хмельницької області працюють над мережею старшої школи.

Тоді, незалежно від того, чи 2 класи і 3 профілі буде виписано в законі, засновники будуть прагнути робити ефективну мережу старшої школи, маючи позитивний досвід, - вважає Олег Фасоля.

Ця критична маса дасть можливість зробити зміни в освітній галузі в старшій школі".

# data[].attributes.attachment_link.title
Новий закон про ліцеї. Чи запроваджує він справжні зміни | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
"Нова українська школа" дізнавалася, що змінює закон щодо вдосконалення механізмів формування мережі ліцеїв, які є недоліки й переваги й що громади можуть робити для розвитку якісної мережі ліцеїв

# data[].attributes.headline
Мережа ЗЗСО 2024 альбом

# data[].attributes.subject
Мережа ЗЗСО 2024 альбом

# data[].attributes.attachment_link.title
мережа ЗЗСО альбом

# data[].attributes.headline
РЕЙТИНГ ШКІЛ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ ЗНО/НМТ

# data[].attributes.subject
РЕЙТИНГ ШКІЛ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ ЗНО/НМТ

# data[].attributes.body
Інформація із сайту Освіта.юа

# data[].attributes.headline
ЗЗСО кількість учнів з 2020 по 2025 роки

# data[].attributes.subject
ЗЗСО кількість учнів з 2020 по 2025 роки

# data[].attributes.body
В одному файлі кілька аркушів: кількість учнів по кожному закладу - по паралелях і загальна кількість учнів по ЗЗСО

# data[].attributes.attachment_link.title
заклади - кількість учнів з 2020 по 2025 роки 

# data[].attributes.headline
ПОЛОЖЕННЯ ПРО ЛІЦЕЙ

# data[].attributes.subject
ПОЛОЖЕННЯ ПРО ЛІЦЕЙ

# data[].attributes.body
ЗАТВЕРДЖЕНО постановою Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2021 р. № 1062

# data[].attributes.headline
Державний стандарт профільної освіти  затверджено.

# data[].attributes.subject
Державний стандарт профільної освіти  затверджено.

# data[].attributes.attachment_caption
Про внесення змін до деяких законів України щодовдосконалення механізмів формування мережі ліцеїв длязапровадження якісної профільної середньої освіти

# data[].attributes.headline
ПРОЄКТ ДЕРЖАВНОГО СТАНДАРТУ ПРОФІЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ

# data[].attributes.subject
ПРОЄКТ ДЕРЖАВНОГО СТАНДАРТУ ПРОФІЛЬНОЇ СЕРЕДНЬОЇ ОСВІТИ

# data[].attributes.body
Сайт МОН України

# data[].attributes.headline
ПРОЄКТ ПЕРСПЕКТИВНОГО КОМПЛЕКТУВАННЯ 2025 - 2029

# data[].attributes.subject
ПРОЄКТ ПЕРСПЕКТИВНОГО КОМПЛЕКТУВАННЯ 2025 - 2029

# data[].attributes.body
Це перший етап трансформації і проєкт можливого комплектування ЗЗСО Чорноморської МР з вересня 2026 року.

# data[].attributes.attachment_link.title
ПЕРСПЕКТИВНЕ КОМПЛЕКТУВАННЯ 2025 - 2029

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
LexInform: Правові та юридичні новини, юридична практика, коментарі

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Мінрегіонрозвитку повідомляє, що з 1 вересня 2018 р. вступили в дію оновлені державні будівельні норми щодо проектування шкільних навчальних закладів. Норми ДБН В.2.2-3:2018 "Будинки і споруди. Заклади освіти" доступні за посиланням.

Ці норми обов'язкові для застосування як для проектування нових, так і для реконструкції існуючих закладів освіти (середньої, вищої, професійної, підвищення кваліфікації).

В цих ДБН Міністерство виділило такі нововведення:

обов'язкова енергомодернізація будівель навчальних закладів,

проектування класів з можливістю групового та індивідуального навчання, збільшення площі класу на одного учня з 2 до 3 кв. м.

обов'язкове облаштування інклюзивного простору для можливості навчання дітей з інвалідністю,

обов'язкове облаштування дверей з вільним відчиненням зсередини - двері "Антипаніка".

Оскільки у половини шкіл середня температура взимку не перевищує 16 градусів, за новими нормативами температура вирівняється до комфортної та дозволить школам економити до 50% на опаленні та подовжити строк експлуатації будівель на 15-20 років.

# data[].attributes.attachment_link.title
3 квадратних метри на одного учня. Нові нормативи будівництва шкіл - LexInform: Правові та юридичні новини, юридична практика, коментарі

# data[].attributes.attachment_link.description
Мінрегіонрозвитку повідомляє, що з 1 вересня 2018 р. вступили в дію оновлені державні будівельні норми щодо проектування шкільних навчальних закладів. Норми ДБН В.2.2-3:2018 "Будинки і споруди. Заклади освіти" доступні за посиланням. Ці норми обов'язкові для застосування як для проектування нових, так і для реконструкції існуючих закладів освіти (середньої, вищої, професійної, підвищення кваліфікації).

# data[].attributes.headline
Кількість учнів по рівнях освіти. Роки 2014-2023

# data[].attributes.subject
Кількість учнів по рівнях освіти. Роки 2014-2023

# data[].attributes.attachment_link.title
заклади - кількість учнів з 2020 по 2025 роки 

# data[].attributes.headline
Академічний ліцей: базові знання

# data[].attributes.subject
Академічний ліцей: базові знання

# data[].attributes.attachment_link.title
Створення профільного ліцею: Новий етап освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
Створення профільного ліцею - це важливий крок у розвитку освіти, який дозволяє учням отримати глибокі знання у вибраній галузі та підготуватися до подальшої кар'єри.

# data[].attributes.headline
Мережа ЗЗСО Чорноморської міської територіальної громади

# data[].attributes.subject
Мережа ЗЗСО Чорноморської міської територіальної громади

# data[].attributes.body
Джерело інформації - ІСУО

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
a shiny, new browser.

MindMeister uses the latest technology to ensure a fast and intuitive user experience. Please upgrade your browser to take full advantage of our app. Here a three of our users' favorites:

# data[].attributes.attachment_link.description
MindMeister uses the latest technology to ensure a fast and intuitive user experience. Please upgrade your browser to take full advantage of our app. Here a three of our users' favorites:

# data[].attributes.headline
Мережа ЗЗСО 2024 книга

# data[].attributes.subject
Мережа ЗЗСО 2024 книга

# data[].attributes.attachment_link.title
мережа ЗЗСО книга

# data[].attributes.headline
Досвід старшої школи в Європі

# data[].attributes.subject
Досвід старшої школи в Європі

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Нова українська школа | Веб-ресурс НУШ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
В Україні триває реформа середньої освіти. Так, пілот "Нової української школи" наступного навчального року (2024-2025) переходить у восьмі класи, а з 2025 року ми починаємо пілотувати профільну середню освіту.

Планується, що академічні ліцеї, де учні вчитимуться з 10 до 12 класу, будуть відокремлені від початкової, а подекуди й базової ланки (хоча в Україні досі понад половина ЗЗСО - ліцеї з початковою та середньою ланками). Учні з 10 класу зможуть обирати предмети, які хочуть вивчати поглиблено і які допоможуть їм у майбутній професії. Також у школах можливо з'являться кар'єрні радники.

Такий формат старшої школи - це не українське ноу-хау, бо вибірковість предметів, відокремленість старшої школи та консультанти з профілізації популярні в освітніх системах європейських країн. Редакція "Нової української школи" поспілкувалася з українськими освітянками, Надією Майбогіною і Наталією Сорокіною, які після повномасштабного вторгнення виїхали до Великобританії та Австрії й наразі працюють у місцевих закладах освіти.

Викладачки поділилися досвідом:

як працює старша школа (подібна до нашого академічного ліцею) у британському місті Пул;

як вчаться в професійно орієнтованій школі (нагадує наші професійні ліцеї) в австрійському місті Інсбрук;

бонус - огляд моделей старшої школи в чотирьох країнах Європи, які вивчали аналітики Швейцарсько-українського проєкту DECIDE.

АКАДЕМІЧНА ШКОЛА БРИТАНІЇ: СТАЖУВАННЯ ТА ЗВ'ЯЗОК ІЗ РИНКОМ ПРАЦІ

Надія Майбогіна зараз викладає фінанси у 12 класі вищої школи міста Пул (Poole High School). А ще освітянка працює тут аналітикинею даних (data support officer) і до її обов'язків входить:

підготовка аналітичних звітів різних рівнів (для батьків та адміністрації школи),

розрахунок показників роботи школи, рейтингів учнів тощо.

Система шкільної освіти у Великобританії ділиться на 5 рівнів (key stages).

1. KS1 - навчання в початковій школі в 0-2-х класах (діти 4-6 років).

2. KS2 - навчання в початковій школі у 3-6-х класах зі складанням місцевого ЗНО/НМТ (SAT) (7-10 років).

3. KS3 - навчання в середній школі у 7-9-х класах (11-13 років).

4. KS4 - навчання в середній школі в 10-11-х класах зі складанням місцевого ЗНО/НМТ (GCSE) (14-15 років).

5. KS5 - навчання в старшій школі у 12-13 (14)-х класах з отриманням базових професійних кваліфікацій A-LEVEL, BTEC та інших (16-18 років).

Після закінчення середньої школи (4 рівень, 11 класів) учні також можуть піти вчитися до коледжів та опановувати певну професію. Втім, після коледжу теж можна вступити до університету.

Poole High School, де працює Надія, - школа, яка покриває 3-5 рівні навчання.

Початкова школа відокремлена від середньої та старшої [власне, на це орієнтуються й українські експерти та освітні політики, реформуючи мережу закладів середньої освіти]. Навіть якщо середня та старша школа - це один заклад освіти, як-от вища школа в Пулі, учні старшої й середньої ланки вчаться в різних приміщеннях, мають різне керівництво й "живуть" за дещо іншими правилами. Наприклад, учні середньої школи носять шкільну форму, а учні старшої - такого правила не мають.
Екзамени
За словами Надії Майбогіної, найбільшим "вододілом" між трьома ланками школи є екзамени, які за своїм форматом нагадують наше ЗНО:

їх проводять в окремий день для всіх класів на паралелі;

завдання готують представники незалежних освітніх організацій - це можуть бути благодійні освітні організації або комерційні компанії;

під час іспитів до школи приходять зовнішні спостерігачі, а працівники закладу освіти лише забезпечують організацію екзамену в приміщенні школи, але самі до аудиторії, де проходить екзамен, не допускаються.

Британські учні складають екзамени після завершення кожного рівня навчання:

після початкової школи мають три екзамени - з математики, читання і граматики.

"Результати математики й читання визначають не лише рівень засвоєння знань учнями впродовж початкової школи, а і свідчать про здатність дітей до навчання. Ці результати визначають, до якої групи - сильної чи слабкої потрапить учень/-иця в наступному році середньої школи. У Британії учнів групують за рівнями академічної успішності за конкретним предметом. Рівнів може бути 6-10, у кожній школі по-різному. Залежно від рівня дітей, вони вчаться за базовою або поглибленою програмою з кожного предмета", - пояснює освітянка;

на виході із середньої школи діти складають іспити з усіх предметів, які вивчали (тут їх 9).

"Через те, що учні складають екзамени з усіх предметів, це спонукає їх вчити все. Вони розуміють, що немає важливих чи неважливих дисциплін, - каже Надія. - Результат екзаменів дуже важливий, адже він впливає на вступ до старшої школи (12 і 13 роки навчання, так звана 6th form) або коледжу";

після закінчення старшої школи учні складають іспити з тих предметів, які обирали як профільні. Їх може бути три, чотири або навіть один.
Предмети
Загалом кількість предметів, які діти вивчають у середній школі, спочатку зростає, але чим ближче до фінішу середньої ланки - зменшується.

Наприклад, із 7 до 9 класу британські школярі вивчають 13-14 основних предметів. Так, у школі, де працює Надія, учні вивчають 13 дисциплін: англійську, математику, науку (фізика, хімія, біологія), релігієзнавство, іноземну мову, історію, географію, драму (театральне мистецтво), музику, мистецтво, програмування, технології та спорт.

З 10 класу обов'язкових предметів стає 6. А 3 учні обирають самі.

Один із них - це географія чи історія (на вибір дітей).

Ще два предмети учні обирають з-поміж широкого переліку, який пропонує школа, та вивчають їх поглиблено.

Наприклад, це може бути поєднання таких предметів:

географія, бізнес та туризм;

історія, інженерія, додатковий спорт.

" Вибір цих предметів є першою спробою професійної індивідуальної траєкторії учнів, - додає Надія, - яка буде продовжена або змінена (якщо вибір був невдалий) у старшій школі. Широкий вибір з-поміж різних предметів у середній та старшій школі можливий лише за умови укрупнення закладів освіти".

Так, у Poole High School, де працює Надія, навчаються майже 2 тисячі учнів. Наприклад, якщо дитина планує вивчати бізнес-курс у 12-13 класі, то вже в 10 вона може (але не зобов'язана) обрати бізнес. Тобто шлях до глибшого вивчення предметів у старшій школі британські учні починають ще в середній. Подібно до того, як в Україні в деяких закладах впроваджують допрофільну освіту у 8-9-х класах.

" Система освіти Британії досить гнучка, - веде далі освітянка. - У деяких випадках учні можуть змінити варіативний предмет, якщо дитина не демонструє успіхів. Наприклад, деяким українським учням пропонують поглиблене вивчення англійської, щоб далі краще скласти місцеве "ЗНО" (GCSE)".
Роль середньої школи дуже важлива.

Саме на основі результатів екзаменів у середній школі учні вступають до старшої.

За словами Надії Майбогіної, вимоги вступу до старшої школи визначає сама школа. Але загальнообов'язковим є те, що результати GCSE з п'яти предметів (два з яких - математика та англійська мова) мають бути не нижче ніж 5 за 9-бальною шкалою оцінювання [вище ми писали, що наприкінці середньої школи учні складають екзамен з усіх девʼяти предметів, та до уваги при вступі до старшої школи беруться лише результати пʼяти. Решта результатів їм знадобиться при вступі до університетів - про це далі].

Також вважається, що всю базу знань дитина здобула в середній школі, тому в старшій немає потреби обов'язково вивчати ті предмети, що були в середній.

Натомість старша школа пропонує різні варіанти предметів та курсів для поглибленого вивчення.

Наприклад, є більш академічний курс із бізнесу A-Level. Він підходить тим, хто планує вступати до університету після випуску зі школи.

А є курс із бізнесу BTEC, який спрямований на формування практичних навичок і більше підходить тим, хто планує вийти на ринок праці.

" Інформація про можливі курси та кваліфікації публікується не лише на сайтах шкіл, а й на сайтах, створених за сприяння благодійних і громадських освітніх організацій та органів місцевої влади, - розповідає Надія. - Усе для того, щоб дітям і їхнім батькам було якомога легше ухвалити рішення про індивідуальну професійну траєкторію з урахуванням різних чинників: бажання і схильність дитини, транспортна доступність, особливості місцевого ринку праці, можливість подальшого стажування".

Наприклад, вища школа в Пулі позиціонує себе як заклад, що спеціалізується на викладанні бізнесу та пов'язаних із ним курсів.

У класі Надії є діти, які заради вивчення бізнес-курсу їздять до школи потягом з іншого міста.

"Вибір курсів у старшій школі дещо обмежений, бо він формується на основі того, які є вчителі та кого заклади можуть залучити до викладання певних предметів, - пояснює Надія. - Але школи гнучкі в тому, що один вчитель, скажімо, бізнесу, може вести курс "Фінанси" чи курс "Туризм та подорожі". Або ж курс соціології в старшій школі може вести вчитель, який викладає релігієзнавство в середній".

У класах старшої школи зазвичай вчиться невелика кількість учнів. Наприклад, у класі Надії, де вивчаються фінанси, усього 12 дітей. Її племінниця обрала курс із "Мистецтва", у її класі - 5 учнів. Водночас на одній паралелі може бути понад 10 класів, кожен із яких вивчає різні курси.

У 12-13 класах дитина поглиблює свої знання з певних напрямів, а склавши екзамени в старшій школі здобуває кваліфікацію (наприклад, A-level). З таким дипломом можна йти працювати або піти на навчання в університет.

Навчання в старшій школі частково допомагає визначитися з майбутньою професією.

Учні можуть обрати три різні напрями, наприклад, хімію, математику й журналістику. Надія каже, що це дає змогу їм бути гнучкими у виборі майбутньої професії.

А можуть вивчати два роки лише один предмет, наприклад, фінанси, якщо вони визначилися з професією.

Обрані напрями (найчастіше учні обирають їх саме три) учні вчать впродовж 12 класу. А після його завершення отримують кваліфікації з усіх трьох напрямів. Нагадаємо, кваліфікація вже дає змогу влаштовуватися на роботу. Деякі учні 12 класу можуть додатково вивчати англійську або математику, якщо погано склали ці предмети в 11 класі, але хочуть покращити оцінки.
Практика
Незалежно від обраного курсу, другий рік навчання передбачає багато практики, яка організовується за партнерства школи й комерційних компаній, що працюють у місцевості, де розташована школа. Наприклад, учні, які навчаються на курсі з фінансів, проходять практику в аудиторських фінансових компаніях. Практика також передбачає роботу над проєктом, що буде оцінюватися і компанією, і школою.

Розклад старшокласників подібний до студентського. Скажімо, в один день може бути п'ять періодів (уроків), кожен із яких триває годину. А можуть бути "вікна", під час яких учні працюють над власними проєктами й домашніми завданнями в спеціальному холі, обладнаному комп'ютерами.

"Багато дітей старшої школи вже працюють на вихідних. Також тут розвинена система стажування - apprenticeship. Після закінчення старшої школи та отримання кваліфікації випускники можуть пройти стажування в таких компаніях, як JPMorgan, Ernst & Young, що може тривати 1-5 років і закінчитися фінансуванням університетської освіти. Вимогами до стажування, які, як правило, є на сайтах компаній, є результати середньої школи - GCSE", - розповідає освітянка.
Карʼєрні радники
У кожній школі Британії є кар'єрні радники. Зазвичай це вчителі, які мають відповідну підготовку. У них є свій офіс, куди учні та батьки можуть прийти за порадою.

Завдання кар'єрних радників - розповісти учням про освітні можливості та про тенденції на ринку праці, розібратися в тому, що хоче дитина, і допомогти їй у виборі кар'єрного шляху.

До речі, уряд або освітні експерти громадського сектору ретельно вивчають динаміку ринку праці, прогнозують розвиток економіки країни, а комерційні освітні компанії розробляють під ці запити відповідні курси для старшої школи.

Кар'єрні радники також допомагають учням у подачі документів до університетів або на стажування до компаній.
"Я помітила, що часто в Британії спрацьовує такий підхід: якщо ти маєш низькі результати "ЗНО" (GCSE), то йдеш до коледжу на річний курс другого рівня. Це не відбирає в тебе можливості "виправитися", адже ти можеш скласти це "ЗНО" вдруге. Якщо в тебе достатній рівень" ЗНО", ти обираєш або коледж, або школу залежно від того, який заклад пропонує кращі умови для твого розвитку.
Часто коледжі мають кращу матеріальну базу для здобуття конкретної професії. Натомість школи дають більш академічну освіту. Отже, ті, хто планує навчатися в університеті або ще не визначилися з професією остаточно, йдуть на академічні курси, які здобувають у школі у 12-13 класах", - каже Надія Майбогіна.

ПРОФЕСІЙНА ШКОЛА АВСТРІЇ: ОДИН ПРОФІЛЬ ТА 10 ГОДИН ПРАКТИКИ ЩОТИЖНЯ

Інші тенденції помітила Наталія Сорокіна, викладачка англійської мови в Щасливському ліцеї та Київському національному університеті ім. Т. Шевченка. Наразі вона із сином мешкає в Інсбруці (земля Тіроль, західна Австрія) та працює в Інсбруцькому університеті імені Леопольда і Франца.

За її спостереженнями, великої популярності в Австрії набувають професійно орієнтовані школи (berufsschulen).

Коротко опишемо систему шкільної освіти Австрії, аби розуміти, про учнів якого віку та з яким рівнем освіти йтиметься далі:

1. початкова школа, як і в Україні, тут триває з 1 до 4 класу (австрійські учні починають навчання із 6 років). Із сертифікатом про закінчення початкової школи учні можуть обирати, чи навчатися в загальноосвітній вищій школі, чи піти в неповну середню.

Кожна з них дає різні стартові умови для роботи та навчання в закладах вищої освіти:

2. загальноосвітня вища школа - це шлях до університету. Вона охоплює 5-12 класи та завершується екзаменом Matura, після якого учні отримують атестат зрілості, з ним вступають до закладів вищої освіти;

3. неповна середня школа - це швидший шлях до здобуття професії, вона охоплює 5-8 класи. Після її закінчення учні отримують середній атестат зрілості, з яким вступають до професійних шкіл.

Професійні школи вважаються основними закладами профосвіти.

Нагадаємо, до них можуть вступати учні після 8 класу (завершивши неповну середню школу).

Тривалість навчання в професійній школі - 5 років.

Після їхнього закінчення можна вступати до університетів професійного спрямування, але за умови високого рівня успішності. Або ж іти одразу на роботу.

Так, в одній із місцевих професійних шкіл, Ferrari schule, учням пропонують 5 напрямів навчання (кожна школа публікує їх на своєму сайті):

1. медіа, де вивчають акторську майстерність, режисуру, кіномистецтво та кінокритику;

2. іноземні мови, де діти вчать англійську та німецьку, які вважаються рідними мовами, а також італійську, іспанську та одну зі слов'янських (наприклад, хорватську);

3. психологія - діти здобувають основні знання з психології й можуть після завершення школи працювати соціальними працівниками (але не сертифікованими психологами, для цього потрібна вища освіта);

4. креатив, де вивчають фотографію та малювання;

5. медицина - на цьому напрямі діти здобувають основні знання з медицини. Після випуску з професійно орієнтованої школи можуть працювати у сфері соціального догляду або далі навчатися в медичному університеті.

Так, дитина обирає один із п'яти напрямів навчання.

Для його поглибленого вивчення щотижня є 10 годин професійно орієнтованих уроків. Вони додаються до основного розкладу.

Академічні предмети, які вивчають їхні однолітки в загальноосвітній вищій школі (зосередженій на підготовці до університету), зведені до мінімуму.

Також у розкладі дуже багато практичних уроків і завдань, які учні виконують у майстернях.

"Вважається, що в середній школі діти здобувають базові академічні знання, яких достатньо для того, щоб вважати себе освіченою людиною, - пояснює Наталія Сорокіна. - Тому в професійно орієнтованих школах кількість академічних предметів зменшується, а розклад розширюється завдяки професійним предметам. Наприклад, якщо дитина вивчає іноземні мови, то урок математики може бути раз на тиждень, а решта уроків - це мова, література і все, що повʼязане з мовним напрямом".

До речі, якщо діти обирають мовний напрям, то для професійного вивчення, скажімо, англійської, разом з учителем/-кою їздять на декілька тижнів до Лондона чи іншого англомовного міста. А дітям рекомендують під час канікул відвідувати мовні табори.

Після закінчення професійно орієнтованої школи випускники здобувають звання спеціаліста та можуть іти працювати у відповідній сфері або ж навчатися в університеті (якщо мають гарну успішність).

Наприклад, якщо учні вчилися за напрямом моди, то після завершення професійно орієнтованої школи можуть працювати помічником дизайнера.

Але якщо хочуть стати самостійним дизайнером, мають здобути вищу освіту, тобто далі навчатися в університеті.

"Професійно орієнтовані школи зараз дуже популярні, навіть популярніші за університети, - розповідає Наталія. -

Якщо в Україні є тенденція, що після закінчення школи маєш у той же рік вступити в університет, то тут діти шукають себе, можуть узяти gap year після школи. Вони подорожують, пізнають світ, працюють волонтерами, хтось на фермі, хтось із дітьми - кому що подобається.

І тільки після цього вирішують, яка професія їм потрібна. Я знаю студентів, які вступили в університет у 30 років. Тобто вони зробили свій вибір свідомо та знають, чого хочуть у житті". Профорієнтація
Щоб допомогти учням визначитися з професією, ще з початкової школи їх водять в університети на дні відкритих дверей або на екскурсії, скажімо, у ботанічний сад, де працівники місцевого інституту ботаніки розповідають про свою роботу.

"У школах є екскурсійні дні, коли діти ходять у різні заклади освіти й дізнаються про можливості майбутньої професії та як її здобути, - додає освітянка. - Таких професійно спрямованих заходів від шкіл, університетів та підприємств дуже багато. Усе це в комплексі допомагає дітям змалку познайомитися з різними професіями".

Наталія додає, що кожна професія в Австрії дуже почесна. Австрійці пишаються тим, що працюють поштарем чи столяром. Часто ці робочі спеціальності передаються в родині з покоління в покоління.

"Австрійці дуже практичні, - каже освітянка. - Якщо можна здобувати освіту та професію водночас, вони використовують таку нагоду. І ніхто в них не забирає можливості піти в університет, якщо їм далі цього захочеться".

ЯК ВЧАТЬСЯ СТАРШОКЛАСНИКИ ПОЛЬЩІ, ФІНЛЯНДІЇ, КАНАДИ ТА ШВЕЙЦАРІЇ - ШВИДКИЙ ОГЛЯД

Моделі старшої школи Британії та Австрії в дечому схожі. Після завершення базової освіти, яка в обох країнах є обов'язковою, учні мають декілька варіантів для подальшого навчання:

піти до старшої школи та здобути академічну освіту, щоб далі вступати до університету;

або обрати заклад професійної освіти, у якому опанувати певну спеціальність, далі йти на роботу чи в університет - така опція, як бачимо, нікуди не зникає.

У Міністерстві освіти і науки України разом із партнерами теж аналізують досвід різних країн та розповідають про нього освітянам і управлінцям. Під час стратегічної сесії щодо підсумкового етапу роботи над Стратегією реформи профільної середньої освіти учасники заходу дізналися про досвід Польщі, Фінляндії, Канади та Швейцарії.

Про роботу старшої школи в цих чотирьох країнах розповідав Дмитро Ливч, партнер компанії CIVITTA (аналізував дані за підтримки Швейцарсько-українського проєкту DECIDE - "Децентралізація для розвитку демократичної освіти").

Дмитро Ливч порівняв школи за декількома критеріями - можливість вибору предметів, адміністрування та фінансування. Оскільки зараз в Україні найбільше розмов відбувається довкола:

вибору та можливості формувати свою освітню траєкторію в учнівства;

співвідношення обов'язкових предметів та курсів на вибір;

відокремлення старшої школи від інших ланок;

умов вступу до 10 класу;

терміну навчання в школі - зупинимося на цих критеріях.

Для зручності помістили основні дані з аналітики Дмитра Ливча в таблицю. Також від редакції додали до неї плани України щодо профільної середньої освіти.

Країна

Можливість обирати предмети

Співвідношення обов'язкових предметів та курсів на вибір

Відокремленість старшої школи

Вступ до старшої школи

Загальна тривалість навчання

Польща

Керівник закладу визначає набір предметів для поглибленого вивчення - після консультацій зі шкільною радою та з урахуванням інтересів школярів.

80 % до 20 %
(учні обирають з 16 предметів 2-3 для поглибленого вивчення, серед них обов'язково має бути один із п'яти: історія, географія, хімія, біологія, фізика).

Після закінчення початкової школи учні можуть вступати до ліцеїв, технікумів або галузевих шкіл, які діють як окремі заклади освіти.

На основі атестата про закінчення початкової школи (тривалість навчання в ній - 8 років).

12-13 років (після восьмирічної початкової школи учні можуть вступати до ліцеїв, де навчання триває 4 роки, або технікумів чи галузевих шкіл, де вчаться впродовж 5 років).

Фінляндія

Школи розробляють власні навчальні програми на основі національних, що дає можливість індивідуального вибору.

60 % до 40 % (обсяг навчання визначається кредитами. Студенти набирають мінімум 150 кредитів. Обов'язкові предмети складають 94-102 кредити. Решта - на вибір).

Після закінчення обов'язкової школи учні можуть далі навчатися в гімназіях (3, зрідка 4 роки) або профтехучилищах (2-4 роки).

На основі середнього балу з 12 предметів за документом про базову освіту.

12-13 років (з них 9 - це навчання в загальноосвітній школі).

Канада (провінція Онтаріо)

Навчальні програми розробляються та затверджуються міністерствами освіти в кожній з 10 провінцій.

60 % до 40 % (усього є 19 предметів англійською та 21 французькою. Кожен випускник має отримати 18 кредитів з обов'язкових предметів, 12 - з вибіркових, 2 - з онлайн навчання, здати "вимогу грамотності" (тест) та завершити 40 годин громадської діяльності).

Є школи, де вчаться лише старшокласники (9-12 класи), а є такі, що беруть на навчання з 5, 6 чи 7 класу та можуть мати у своїй структурі пансіони для проживання.

На базі результатів про початкову освіту без додаткових іспитів.

13 років (у провінції Квебек - 11 років, в інших 8 провінціях 12 років).

Швейцарія

Кожен із 26 кантонів країни має свою навчальну програму. У старшій школі викладають обов'язкові базові предмети та факультативні.

86-88 % до 14-12 % (учні старшої школи можуть обирати один спеціалізований предмет із восьми та один додатковий предмет з 14).

Після 9-річної середньої освіти учні можуть обирати між школами бакалаврату, які готують до університету, або йти в заклад професійної освіти (2-4 роки навчання).

На основі свідоцтва про обов'язкову освіту.

13-14 років залежно від кантону.

Україна

В учнів 10-12 класів з'явиться можливість обирати предмети для поглибленого вивчення.

70 % до 30 % у 10 класі та 30 % до 70 % у 12 класі (учні зможуть навчатися за власною освітньою траєкторією, обираючи предмети та курси на вибір).

Академічні ліцеї (старша профільна школа) мали б бути відокремлені від початкової та базової ланок, щоб забезпечити можливість вибору та різні варіанти профілів. Наразі в деяких громадах ліцеї залишають у своїй структурі 1-9 класи.

Наразі остаточного механізму немає. Раніше розглядався варіант зі вступом на основі результатів ДПА (після 9 класу) у форматі ЗНО. Також були обговорення моделі, що учні, які вчилися в школі до 9 класу, автоматично зараховуються у 10-ті. Учнів з інших закладів братимуть на вільні місця (можливо, на основі вступних випробувань).

12 років (як пояснюють у МОН, додатковим фактично є десятий рік навчання, а не дванадцятий, щоб учні змогли адаптуватися до старшої школи та визначитися з майбутніми профілями).

За словами Дмитра Ливча, у моделях чотирьох країн є багато подібних речей, але є і відмінності.

Якщо порівнювати зміст навчання та можливість вибору предметів, то найбільш ліберальними моделями є Канада та Фінляндія, де учні мають можливість обирати більше предметів. У Польщі більшість предметів визначає адміністрація закладу.

Адміністрування в кожній країні має свою специфіку та часто базується на тому, яким є їхній адміністративно-територіальний устрій. Як додає Дмитро, управління школами найчастіше відбувається на регіональному, районному та місцевому рівні.

Фінансування, як правило, відбувається на місцевому рівні та частково із державного бюджету. Наприклад, у Польщі школи фінансуються із загальної субсидії й грантів із державного бюджету, а також власних коштів громад. У Фінляндії старшу освіту фінансує держава та муніципалітети. Подібне співфінансування працює в Канаді та Швейцарії.

" Як саме будуть впроваджені зміни в Україні - залежить від багатьох чинників і викликів, з якими стикається наша країна. Є великий ризик, що все не буде працювати одразу, як хотілося б. Але це не причина зупинятися, адже реформа довгоочікувана, а її концепція увібрала найкращі практики європейської освіти. Наприклад, реформа профільної середньої освіти в Україні концептуально відповідає тому, як працює старша школа в Британії", - додає Надія Майбогіна.

Вивчення міжнародного досвіду не означає, що маємо скопіювати все до дрібниць в українські школи. Сподіваємося, що аналіз різних викликів та можливостей дасть змогу менш болісно та більш якісно реформувати нашу систему освіти.
Інна Лиховид, "Нова українська школа" Титульне фото: ccnow.sdsu.edu

# data[].attributes.attachment_link.title
Старша школа в Європі: оглядаємо досвід декількох країн та шукаємо точки дотику з українською освітою | Нова українська школа

# data[].attributes.attachment_link.description
В Україні триває реформа середньої освіти. Так, пілот "Нової української школи" наступного навчального року (2024-2025) переходить у восьмі класи, а

# data[].attributes.headline
Мапа Чорноморська

# data[].attributes.body
Мапа Чорноморська

# data[].attributes.attachment_link.title
Візіком карти

# data[].attributes.attachment_link.description
Детальна карта України та інших країн, каталог підприємств, компаній і цікавих місць (POI), розрахунок автомобільних маршрутів, якісний макет для друку в PDF, визначення висот та профілю траси, стеження, відображення своїх данних, карта на сайт

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
управління освіти чернігів

# data[].attributes.attachment_link.title
Трансформація мережі закладів загальної середньої освіти м. Чернігова

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал «Дитинець»

# data[].attributes.attachment_link.title
Як зміниться система повної загальної середньої освіти  і коли ці зміни впроваджуватимуться?

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал «Дитинець»

# data[].attributes.attachment_link.title
Чернігів готується до чергового етапу реформи нової української школи від 2021-го

# data[].attributes.body
Реорганізація, зміна типу, ліквідація закладу загальної середньої освіти допускається лише після громадського обговорення проекту відповідного рішення засновника, який оприлюднюється не менше ніж за один рік до прийняття відповідного рішення.

(абзац другий частини другої статті 32

у редакції Закону України від 15.07.2021 р. N 1658-IX)

# data[].attributes.attachment_caption
Прогноз враховує коефіцінти звичайного зменшення контингенту учнів після 9 класу та реалії воєнного часу

# data[].attributes.headline
Прогнозована наповнюваність академічних ліцеїв і м.Чорноморську з 2027 р.

# data[].attributes.subject
Прогнозована наповнюваність академічних ліцеїв і м.Чорноморську з 2027 р.

# data[].attributes.attachment_link.title
Прогнозована наповнюваність академічного ліцею з 2027р

# data[].attributes.headline
Сайт МОНУ. Дашборд. Освітні індикатори. 

# data[].attributes.subject
Сайт МОНУ. Дашборд. Освітні індикатори. 

# data[].attributes.headline
Презентація в Гаммі

# data[].attributes.subject
Презентація в Гаммі

# data[].attributes.headline
Аналітична довідка робочої групи

# data[].attributes.subject
Аналітична довідка робочої групи

# data[].attributes.attachment_link.title
Аналітична довідка щодо трансформації ЗЗСО 

# data[].attributes.headline
Міністерство освіти і науки України

# data[].attributes.subject
Міністерство освіти і науки України

# data[].attributes.body
ДНУ «Інститут освітньої аналітики»

# data[].attributes.attachment_link.title
Моніторингове дослідження формування оптимальної мережі закладів.pdf

# data[].attributes.headline
Програма «U-LEAD з Європою»

# data[].attributes.subject
Програма «U-LEAD з Європою»

# data[].attributes.body
Розроблено Індекс

спроможності шкільної освітньої мережі ОТГ, який показує громадам, наскільки їхня

реальна мережа відповідає моделі, фінансування якої забезпечує держава.

# data[].attributes.attachment_link.title
Методичні рекомендації щодо підвищення спроможності освітньої мережі громад.pdf

# data[].attributes.headline
КРИТЕРІЇ ФОРМУВАННЯ СПРОМОЖНОЇ ОСВІТНЬОЇ МЕРЕЖІ В ОТГ

# data[].attributes.subject
КРИТЕРІЇ ФОРМУВАННЯ СПРОМОЖНОЇ ОСВІТНЬОЇ МЕРЕЖІ В ОТГ

# data[].attributes.body
Посібник створено з метою надання підтримки органам місцевого самоврядування у формуванні спроможної

освітньої мережі в об’єднаних територіальних громадах.

Посібник розроблено експертами з питань освітньої децентралізації в рамках шведсько-українського проєкту «Підтримка децентралізації в Україні», SKL International. Підбір

кращих практик формування спроможної освітньої мережі.

# data[].attributes.attachment_link.title
КРИТЕРІЇ ФОРМУВАННЯ СПРОМОЖНОЇ ОСВІТНЬОЇ МЕРЕЖІ В ОТГ.pdf

# data[].attributes.headline
СТАРША ПРОФІЛЬНА ШКОЛА: КРОКИ ДО СТАНОВЛЕННЯ

# data[].attributes.subject
СТАРША ПРОФІЛЬНА ШКОЛА: КРОКИ ДО СТАНОВЛЕННЯ

# data[].attributes.body
Матеріал підготовлений Шведсько-українським проектом “Підтримка децентралізації

в Україні”

# data[].attributes.attachment_link.title
СТАРША ПРОФІЛЬНА ШКОЛА.pdf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Зміст: 1. Нинішня мережа загальноосвітніх шкіл в Україні 4 2. Моделювання мережі профільних ліцеїв. 9 3. Виклики щодо запровадження профільних ліцеїв. 14 4. Варіанти політики для засновників ліцеїв. 16 5. Варіанти політики щодо розрахункових розмірів класів ліцеїв. 21 Посилання. 23 Додаток. Проблеми з даними. 25
Перелік таблиць:
Таблиця 1. Середні школи за організаційним типом та конфігурацією ступенів. 5 Таблиця 2. Учні загальноосвітніх шкіл за організаційним типом та конфігурацією ступенів. 5 Таблиця 3. Середній розмір шкіл за організаційним типом та конфігурацією ступенів. 6 Таблиця 4. Розмір класів загальноосвітніх шкіл за організаційним типом та конфігурацією ступенів. 6 Таблиця 5. Учні та середній розмір класів за стадією навчання. 6 Таблиця 6. Розмір класів в старшій школі за організаційним типом та конфігурацією ступенів. 7 Таблиця 7. Середній розмір старших класів за регіонами. 8 Таблиця 8. Перехід з 9 до 10 класу у вересні 2020 року. 9 Таблиця 9. Характеристика освітніх систем за трьома сценаріями. 11 Таблиця 10. Моделювання мережі профільних ліцеїв. 12 Таблиця 11. Результати моделювання за областями (порогова чисельність населення 50 тис.) 13 Таблиця 12. Середні характеристики локальних мереж ліцеїв для різних засновників. 17 Таблиця 13. Кількість шкіл за організаційним типом.. 26 Таблиця 14. Середні школи та учні за організаційним типом.. 26 Таблиця 15. Середні школи та учні за конфігурацією ступенів. 26 Таблиця 16. Учні на індивідуальному навчанні за організаційним типом.. 27
Однією з важливих цілей освітньої реформи, яка називається Нова українська школа, є продовження обов'язкового навчання з 11 до 12 років та створення профільних ліцеїв, тобто окремих старших загальноосвітніх шкіл, що складаються з 10, 11 та 12 класів, в яких учню дозволяється вибрати навчальний профіль. Відповідно до концепції Нової української школи, прийнятої у 2016 році Кабінетом Міністрів України (КМУ 2016), ця частина реформи планується на третьому етапі зі створенням мережі профільних ліцеїв у 2025 році та повною її реалізацією у 2027 році. Основні принципи профільних ліцеїв були систематизовані 16 січня 2020 року в Законі України "Про повну загальну середню освіту".

Щоб оцінити масштаби цієї реформи, важливо зазначити, що середня освіта в Україні все ще наслідує радянську модель і кардинально відрізняється від моделей, що використовуються в країнах ЄС. У більшості європейських країн, після закінчення обов'язкової загальної освіти, випускники обирають наступну школу залежно від того, вирішили продовжити загальну академічну освіту чи професійну освіту. Натомість в Україні ті учні, які обрали професійну освіту, залишають загальноосвітні школи після 9 класу, а інші учні продовжують навчання в тій самій школі до випуску. Близько 60% учнів 9 класів продовжують навчання в середніх школах у 10 класах (див. Таблицю 8). Як правило, класи не перебудовуються після 9 класу, і вони продовжують навчання з меншою кількістю учнів до кінця 11 класу. Таким чином, розміри класів у старших класах менші, ніж у попередніх класах (див. Таблицю 5). Коли буде проведена реформа ліцеїв, досвід зміни школи після закінчення 9 класу має поширитись з нинішніх 40% учнів на 100%. Реформа змінить усі школи і торкнеться всіх учнів та вчителів.

Відповідно до Закону України "Про повну загальну середню освіту" (ст. 6) існуватиме два напрямки профільної середньої освіти, а саме академічне спрямування та професійне спрямування (інші типи спеціалізованих ліцеїв обговорюються в ст. 35, с. 5). Це будуть окремі навчальні заклади, тим самим наближаючи українську модель до європейської практики. Вони також матимуть різних засновників. Школи, що забезпечують початкову та базову освіту (до 9 класу), будуть засновані територіальними громадами(ТГ), тоді як ліцеї - областями та великими ТГ з понад 50 тис. жителів (ст. 32).

Здійснення цієї реформи буде непростим. Одним із викликів буде прийняття педагогічної концепції профільного ліцею, включаючи державний стандарт, визначення доступних освітніх профілів, оновлення навчальних програм, підвищення кваліфікації вчителів, нові підручники, необхідні вдосконалені засоби навчання та освітній простір, і скориговане ЗНО. Закон у ст. 32 також вимагає прийняття Положення про ліцей, проєкт якого вже обговорюється. Іншою проблемою буде створення мережі профільних ліцеїв по всій країні та оснащення їх відповідно до вимог державного стандарту.

Більше того, Закон не обговорює питання, чи будуть існувати як академічні, так і професійні ліцеї, чи всі ліцеї будуть академічними. Це дуже важлива проблема, яка матиме далекосяжний вплив на майбутню мережу профільних ліцеїв. З одного боку, Закон України "Про професійну технічну освіту" говорить, що існує професійний ліцей, поряд з більш популярними професійно-технічними навчальними закладами. Стратегічний документ-реформа "Нова українська школа" (МОН 2016) також згадує професійні ліцеї. З іншого боку, проєкт Положення про ліцей передбачає, що існуватимуть лише академічні профільні ліцеї. Ці юридичні питання доведеться уточнювати.

Окрім загальноосвітніх шкіл, повну загальну середню освіту в Україні можна отримати також у професійно-технічних навчальних закладах (ПТНЗ, близько 170 тис. учнів) та у вищих навчальних закладах (ВНЗ І-ІІ ступеня, фахова передвища освіта, близько 60 тис. учнів). Запровадження ліцеїв повинно супроводжуватися з'ясуванням ролей цих високодиференційованих галузей освіти та їх взаємозв'язку з ліцеями (включаючи можливий рух учнів між навчальними закладами різного типу).

Нарешті, ми зазначаємо, що згідно з українським законодавством (Мінсоцполітики 2020), МОН, запроваджуючи галузеву реформу, зобов'язане розглянути наслідки цієї реформи в контексті гендерної рівності та підготувати план відповідних заходів. Це дуже нова законодавча вимога, яка може спричинити певні проблеми.

У цій аналітичній записці №123 ми зосереджуємо увагу на проблемах створення мережі профільних ліцеїв. Після огляду діючої мережі загальноосвітніх шкіл в Україні, включаючи обраний шлях навчання випускників 9 класів, ми робимо першу спробу, за деяких спрощуючих припущень, змоделювати можливу мережу профільних ліцеїв на національному рівні - та оцінити їх майбутню кількість і поширення. Ми також формулюємо деякі варіанти політики щодо децентралізації та фінансування ліцеїв. Весь аналіз проводиться на національному рівні (ми не можемо і не обговорюємо майбутнє місцезнаходження, потужність або профіль окремих ліцеїв).

Сподіваємось, що аналіз, моделювання та обговорення в цій аналітичній записці будуть корисні українським реформаторам. Консультанти шведського-українського проєкту "Підтримка децентралізації в Україні" (ПДУ) готові до участі в діалозі з експертами Міністерства освіти і науки України (МОН) та іншими зацікавленими сторонами в галузі освіти.

Ми використовуємо наступне лінгвістичне правило: термін „старша школа" застосовується до нинішніх старших класів загальної середньої школи, а саме 10 та 11 класи. Плановані окремі старші школи, що включають класи 10-12, називатимуться "ліцей".

У першому розділі ми представляємо аналіз поточної мережі загальноосвітніх шкіл в Україні. Моделювання ліцеїв представлено в розділі 2. Основні проблеми створення мережі ліцеїв розглянуті в розділі 3. У двох останніх розділах ми підходимо до ліцеїв з точки зору децентралізації, а саме розподілу функцій за рівнями місцевого самоврядування (хто буде засновником ліцеїв) та фінансування децентралізованих функцій (як встановити розрахункові розміри класів або РНК ліцеїв). У додатку розглядаються проблеми з даними, що виникали під час аналізу, та способи їх вирішення.

Нинішня SN є продовженням технічної співпраці МОН та проєкту ПДУ щодо аналізу мережі загальноосвітніх шкіл на місцевому та національному рівнях. Ще в 2015 році Ян Герчинський разом з Інститутом освітньої аналітики проаналізував мережу сільських шкіл у 40 районах України. Варіанти політики щодо фрагментованих місцевих шкільних мереж були предметом SN 24 (Герчинський 2015). Процедури та сценарії оптимізації мереж сільських шкіл були темою публікації проекту (SKL 2016). У 2019 році експерти проєкту підготували посібник зі створення старших профільних загальноосвітніх шкіл (Сейтосманов, Фасоля, Марчлевський 2019). Зміни в мережі загальноосвітніх шкіл між 2017 і 2019 роками були проаналізовані в SN 116 (Герчинський, Островський 2020).

Абревіатури, що використовуються в цій SN, перелічені в наступній таблиці.

В Україні існує дві класифікації загальноосвітніх шкіл, одна за організаційним типом, а друга за ступенями навчання.

В Україні функціонують три організаційні типи загальноосвітніх шкіл:

1. Автономна школа (не філія і без філії),

2. Опорна школа,

3. Філія.

Визначення організаційного типу проводиться на підставі існування філій з ненульовим числом учнів (див. Додаток).

Середні школи можуть працювати у шести конфігураціях ступенів, залежно від того, чи є класи та учні, які належать до будь-якого з наступних трьох ступенів освіти:

1. Початкова (1-4 класи),

2. Базова (5-9 класи),

3. Старша (10-11 класи).

Конфігурації ступенів простягаються від I (лише початкова освіта) до I-II-III (повна середня школа). Визначення конфігурації ступенів визначається на підставі фактично зарахованих учнів до відповідних класів (див. Додаток).

У цьому звіті ми обговорюємо лише загальноосвітні школи, що належать органам місцевого самоврядування (не приватні) та без спеціальних шкіл. Школи без учнів не беруться до уваги. Школа позначається як опорна не згідно з її статусом в ДІСО, а від того, чи має вона хоча б одну філію з учнями (див. Додаток). Однак аналіз включає неспеціальні загальноосвітні школи, засновані областями. Ми повинні зазначити, що із суто юридичної точки зору засновниками шкіл є не органи місцевого самоврядування, такі як територіальні громади чи області (які не є юридичними особами), а ради територіальних громади та обласні ради відповідно. Для спрощення ми називаємо територіальні громади та області засновниками, не згадуючи щоразу про ради.

Далі представлена ​​кількість загальноосвітніх шкіл за організаційним типом та за конфігурацією ступенів.

Таблиця 1. Середні школи за організаційним типом та конфігурацією ступенів

Домінуючим типом серед середніх шкіл є самостійні загальноосвітні школи I-II-III ступенів, які складають понад 56% усіх комунальних загальноосвітніх шкіл. Другою найбільш домінуючим типом є самостійні школи I-II ступенів, яких майже 25%. Ці два типи шкіл разом складають понад 80% усіх загальноосвітніх шкіл в Україні. Ми також можемо зробити висновок, що загальноосвітні школи лише з ІІ чи ІІІ ступенями є рідкісною аномалією в Україні, та школи з конфігурацією ІІ-ІІІ ступенів також дуже рідкісні (приблизно 2% від загальної кількості).

Опорні школи складають менше 5% від усіх шкіл, а філії лише 9%. Усі школи-філії включають початковий ступінь I, але більше половини з них мають ступені I і II, а ще кілька - I-II-III. Тут важливо підкреслити, що Постанова Кабінету Міністрів України № 532 (КМУ 2019, із змінами, внесеними у 2021 р.) передбачає, що філії забезпечують початкову освіту, а за рішенням засновника школи - також базову освіту (ІІ етап). У філіях не може бути старшої середньої освіти.

Домінування самостійних шкіл ще сильніше, коли ми дивимось на кількість учнів загальноосвітніх шкіл (див. Таблицю 2).

Таблиця 2. Учні загальноосвітніх шкіл за організаційним типом та конфігурацією ступенів

Учні, які навчаються в самостійних загальноосвітніх школах, що охоплюють І-ІІ-ІІІ ступені, становлять понад 78% усіх учнів загальноосвітніх шкіл в Україні.

Наступна таблиця 3 показує середній розмір загальноосвітніх шкіл, згрупований за організаційним типом та за конфігурацією ступенів.

Таблиця 3. Середній розмір шкіл за організаційним типом та конфігурацією ступенів

Загалом філії дуже малі, в середньому менше 50 учнів. Крім того, школи без ІІІ ступеня є невеликими, особливо ті, що мають лише початкову освіту. Подібним чином 29 шкіл лише з ІІІ ступенем досить малі. Найбільші загальноосвітні школи - це опорні та автономні школи з ступенями I-II-III та II-III.

З точки зору ефективності та у світлі запровадження ліцеїв розміри класів важливіші за розміри шкіл. Середній розмір класів в середніх школах, згрупованих за організаційним типом та за конфігурацією ступенів, наводиться у таблиці 4.

Таблиця 4. Розмір класів загальноосвітніх шкіл за організаційним типом та конфігурацією ступенів

Класи в опорних школах та в самостійних школах мають однаковий середній розмір 20 учнів, тоді як в середньому класи в філіях вдвічі менші. Самостійні школи з конфігурацією ступенів II-III та I-II-III мають в середньому однакові розміри (див. Таблицю 3), але ті, хто має ІІ-ІІІ, включають менше ступенів, не дивно, що вони також мають значно більші класи.

Однак, з огляду на плани створення окремої мережі ліцеїв, необхідно зосередитись на середньому розмірі 10 та 11 класів. З цією метою ми спочатку представляємо середні розміри класів для різних стадій навчання у наступній таблиці 5.

Таблиця 5. Учні та середній розмір класів за стадією навчання

Ми зазначаємо, що середній розмір класів в старшій школі значно нижчий, ніж у початковій та базовій школі, приблизно на 7%. Це значно менше, ніж зменшення кількості учнів у середніх школах після закінчення 9 класу (див. Таблицю 8 нижче). Це свідчить про те, що середні школи частково оптимізують свою мережу старших класів після вибування групи учнів для продовження навчання у ПТНЗ, але це не повністю компенсує зменшення кількості учнів.

Ситуація, представлена в таблиці 5 хвилююча, бо як згадувалось у вступі, учні, які не бажають продовжувати загальноакадемічну освіту, залишають загальноосвітні школи та переходять до ПТНЗ, тоді як їхні старі класи продовжують навчання з меншою кількістю учнів. Ефект від цього - це зменшення у розмірі 10 класів порівняно з 9 класами.

Однак саме в старших класах програма викладання є найдовшою, а отже, кількість ставок вчителів на клас є найбільшою. Старші класи також потребують більш спеціалізованого навчального обладнання та потребують більш широкого доступу до навчальних матеріалів. З цих причин навчання у старших класах є дорожчим, і в більшості країн це компенсується більшими розмірами класів у старших загальноосвітніх школах. На жаль, в Україні все навпаки.

Для запровадження ліцеїв головне значення мають середні розміри 10 та 11 класів. Про них наведені дані в таблиці 6 для шкіл, згрупованих за організаційним типом та конфігурацією ступенів. Звичайно, в таблиці 6 з'являються лише конфігурації з III ступенем.

Таблиця 6. Розмір класів в старшій школі за організаційним типом та конфігурацією ступенів

Картина, представлена в таблиці 6 є подібною до таблиці 4 вище. Найбільші старші класи в окремих школах, що мають лише ІІІ та ІІ-ІІІ конфігурацію ступенів. У домінуючій формі загальноосвітніх шкіл із наявною старшою школою, а саме в окремих школах І-ІІ-ІІІ ступенів, розміри класів менші. Дуже низький середній розмір класів в філіях є другорядним питанням, оскільки він стосується дуже малої кількості учнів, але очевидно, що дуже важко забезпечити повноцінну середню освіту в класах, де менше 10 учнів.

У наступній таблиці 7 ми представляємо середній розмір старших класів для домінуючих організаційних типів та конфігурацій ступенів за областями. Таблиця вказує на дуже значну регіональну диференціацію старшої школи в Україні.

Таблиця 7. Середній розмір старших класів за регіонами

Середній розмір класів старшої школи в опорних школах коливається від 15,53 в Одеській області до 22,88 в Донецькій області, різниця понад 47%. У Києві немає опорних шкіл. Середній розмір класів старшої школи в окремих загальноосвітніх школах, за винятком Києва, коливається від 15,51 в Черкаській області до 22,10 у Дніпропетровській області, різниця 42%. Київ значно вище середнього по країні, з середнім розміром класів - 25,37.

Середній розмір старших класів в загальноосвітніх школах з конфігурацією ступенів II-III коливається від 21,29 в Черкаській області до 27,95 у Волинській області, різниця становить 31%. Київ наближається до середнього показника по країні, з розміром класів 25,43. Середній розмір старших класів в середніх школах з конфігурацією ступенів I-II-III, за винятком Києва, коливається від 15,24 в Кіровоградській області до 21,33 в Дніпропетровській області, різниця 40%. Київ знову значно перевищує середній показник по країні, середній розмір класів - 25,36.

Загалом, і за межами Києва, середній розмір старших класів перевищує 20 лише у 2 областях (Дніпропетровській та Львівській), а в трьох - нижче 16 (Черкаська, Полтавська та Житомирська). Окрім того, що вони досить диференційовані, ці розміри класів дуже низькі.

Значні відмінності середнього розміру 10 та 11 класів в регіонах України, продемонстровані в таблиці 7, безумовно спричинять зовсім різні проблеми при плануванні та впровадженні нової мережі профільних ліцеїв.

Нарешті, ми повернемося до питання переходу учнів з 9 класу в 10 клас, тобто коли вони приймають рішення про продовження навчання, і коли в майбутньому вони будуть обирати ліцей після закінчення базової освіти. Для цього нам потрібно розглянути дані про учнів 9 класу з вересня 2019 року та дані про учнів 10 класу у вересні 2020 року (та сама сукупність через рік). Кількість учнів в 10 класі складає приблизно 60,3% від кількості учнів в 9 класі роком раніше, що свідчить про те, що майже 40% учнів перейшли до професійної освіти (ПТНЗ чи коледжі) або взагалі випали з української системи освіти (можливо, через еміграцію). Це середні показники по країні, швидше за все, цей відсоток вищий у сільській місцевості.

Ми припускаємо, що 60,3% усіх учнів шкіл з конфігурацією ступенів II-III та I-II-III продовжують навчання в одній школі. Це виправдовується тим фактом, що є дуже мало загальноосвітніх шкіл з такою конфігурацією класів, де кількість учнів у 10 класі була значно вищою, ніж у 9 класі роком раніше. Для простоти ми також припускаємо, що нечисленні учні в школах з конфігурацією ступеня III приходять із шкіл, в яких немає старших класів (конфігурація I-II). Перехід учнів з 9 до 10 класу представлено нижче в таблиці 8.

Таблиця 8. Перехід з 9 до 10 класу у вересні 2020 року

Таким чином, ми бачимо, що є лише дві основні групи учнів, які закінчили 9 клас, і при цьому змінюють школу: близько 147 тис. залишають загальноосвітню школу і переважно навчаються в ПТНЗ, а близько 40 тис. закінчили 9 класів у школі, в якій немає старших класів, і змушені перейти до іншої середньої школи. Коли нова мережа ліцеїв буде впроваджена, ця ситуація кардинально зміниться.

Перш ніж ми можемо розпочати обговорення моделювання мережі профільних ліцеїв, необхідно пояснити, що ми можемо представити лише моделювання на основі деяких спрощуючих припущень. Фактична мережа буде створена за рішеннями багатьох незалежних агентів, а саме майбутніх засновників цих шкіл. Вони будуть під різними типами тиску. Один вид тиску буде здійснюватися з боку самих шкіл, деякі з яких захочуть стати певним типом школи, а деякі протистоятимуть таким змінам. Інший тип тиску буде здійснюватися з боку батьків, які звикли мати старші загальноосвітні школи ближче до місця проживання. Так само різні населені пункти та великі громади захочуть мати свої ліцеї. Засновники повинні брати до уваги наявні шкільні будівлі, їх потужність та доступність для підвезення учнів. Вони також будуть під бюджетним тиском, з приводу обмеження кількості профільних ліцеїв, щоб мінімізувати необхідні інвестиційні витрати. Таким чином, фактична мережа буде результатом складних взаємодіючих впливів, а точне розташування шкіл буде залежати від багатьох місцевих факторів. Україна звикла до таких типів переговорів і компромісів, як свідчить недавня історія створення мережі територіальних громад. Тому моделювання, представлене нижче, є лише першим кроком у оцінці майбутньої кількості старших середніх шкіл(ліцеїв).

Для моделювання можливих мереж профільних ліцеїв необхідно зробити три типи припущень, перший щодо мінімальної кількості учнів у новому типі школи, другий щодо очікуваної кількості майбутніх учнів і третій щодо того, як пов'язати моделювання з поточною мережею середніх шкіл.

Щодо мінімального розміру профільного ліцею, ми можемо використати вимогу ст. 32 Закону України "Про загальну середню освіту", де сказано, що "Для започаткування та провадження освітньої діяльності комунального ліцею у його складі має бути створено та функціонувати не менше чотирьох 10 класів"). Сенс цього пункту зрозумілий: кожного навчального року у 10 класі формується щонайменше чотири класи, які продовжуватимуться до закінчення школи в наступні шкільні роки (11 та 12 класи). Однак закон не передбачає розмір класів, крім обмеження кількості учнів у класі як мінімум 5 та максимум 30 (ст. 12).

Як обговорювалося в розділі 1, середній розмір 10 і 11 класів сьогодні становить 18,7 (див. Таблицю 5). Це дуже мало, особливо з огляду на той факт, що старші класи мають найбільші навчальні плани і тому потребують найбільшої кількості вчителів на клас. Більше того, як обговорювалось у вступі, це результат нинішньої системи, згідно з якою класи в 10 класі є продовженням 9 класів, при цьому з урахуванням кількості учнів, які вибувають на інші типи навчання (а отже, зменшується розмір класу). Оскільки в новому окремому профільному ліцеї класи будуть формуватися вільно, можна припустити, що розміри класів будуть більшими. Для цілей моделювання ми припускаємо, що розмір класу дорівнює 25. З 4 класами на паралелі та трьома паралелями, це дає нам мінімальний розмір ліцею у 300 учнів.

Подальшу кількість учнів слід прогнозувати, оскільки наразі невідомо, скільки випускників 9 класів обиратимуть різні шляхи подальшої освіти. Тому ми припускаємо, що для моделювання 10 і 11 клас матимуть ту саму кількість учнів, розподілених між територіальними громадами, як у вересні 2020 року, тоді як 12 клас буде точним повторенням 11 класу. Це найпростіше припущення яке можна зробити для моделювання кількості учнів у найближчому майбутньому.

Очевидно, що мережа нових ліцеїв буде сформована на основі існуючої мережі шкільних будівель. Однак деякі з нових ліцеїв можуть перебувати або в нових будівлях, або в приміщеннях, які до цього часу використовували різні навчальні заклади. Тут особливе значення мають приміщення ПТНЗ, оскільки зазвичай вони мають великі потужності, багато з них в даний час недостатньо використані, а також тому, що ці навчальні заклади дуже часто мають гуртожитки, що також буде корисно для учнів нових профільних ліцеїв, що приїжджають із сіл чи з малих ТГ. Те саме стосується спеціальних шкіл, кількість яких зменшується, оскільки учні з особливими потребами рухаються до інклюзивної освіти. Спеціальні школи також мають значну невикористану потужність і включають гуртожитки. Певним чином ці фактори повинні враховуватися при моделюванні. З іншого боку, моделювання, звичайно, не може вказати точне місцезнаходження будь-якого ліцею.

Ми будемо використовувати наступні припущення:

У ТГ, що перевищують певний поріг населення, наприклад, з понад 30 тис., понад 50 тис. або понад 100 тис. жителів (ми їх називаємо "великими"), ліцеї будуть створені на основі існуючої мережі загальноосвітніх шкіл, а середній розмір ліцею буде дорівнювати поточному середньому розміру всіх загальноосвітніх шкіл або 300, залежно від того, що більше. Таким чином, моделювання може призвести до завищення кількості ліцеїв (оскільки майбутнім засновникам шкіл може бути раціонально використовувати найбільші приміщення для нових шкіл).

Поза цими великими ТГ, де, імовірно, засновниками ліцеїв будуть області, мережа ліцеїв буде змодельована на території кожного району з мінімальним розміром школи 300 або нинішнім середнім розміром шкіл в малих ТГ у цьому районі, залежно від того, що більше. Знову ж таки, це припущення може призвести до завищеної кількості ліцеїв (оскільки засновники можуть вирішити використовувати або побудувати об'єкти набагато більшої потужності).

Для наочності ми вказуємо, що під "районами" ми маємо на увазі так звані нові або об'єднані райони, згідно з Наказом Міністерства розвитку громад та територій України №. 290 від 26 листопада 2020 р. (зі змінами та доповненнями, Мінрегіон 2020, Мінрегіон 2021). У моделюванні, зважаючи на їх гіпотетичну природу, ми не припускаємо, що кількість ліцеїв у будь-якому районі чи громаді має бути цілим числом.

Ми наголошуємо, що поріг чисельності населення та використання об'єднаних районів у моделюванні не визначають, хто буде засновником окремих ліцеїв (питання засновників обговорюються в розділі 4 нижче). Завдяки різниці між малими та великими ТГ, моделювання відображає відмінності між урбанізованими та не урбанізованими територіями. Завдяки використанню районів як територій, в межах яких формуються мережі ліцеїв, менших за області, але більших за громади, моделювання відображає субрегіональну диференціацію України.

Трьох припущень достатньо для проведення моделювання, але, звичайно, це спрощення. Зокрема, є багато великих будівель загальноосвітніх шкіл за межами великих територіальних громад, які можуть бути використані як місце розташування майбутніх ліцеїв. У кожному випадку місце розташування нової школи повинно враховувати конкретні місцеві умови. У майбутньому, безумовно, будуть застосовуватися більш досконалі підходи до моделювання.

Ми розглянемо три сценарії моделювання із зазначеними вище трьома пороговими значеннями. Наступна таблиця 9 представляє дані про територіальні громади та їх середні школи за цими трьома сценаріями. У таблиці "великі територіальні громади" та "малі територіальні громади" відносяться до громад з кількістю жителів, що перевищує або меншу за межу. Кількість шкіл менша, ніж в даних наведених в таблиці 1, оскільки ми розглядаємо лише школи які є юридичними особами (без філій), і, природно, ми виключаємо загальноосвітні школи, засновані областями. Враховуються лише комунальні неспеціальні школи.

Таблиця 9. Характеристика освітніх систем за трьома сценаріями

Для нижчих порогів існує більше великих ТГ і менше малих ТГ. Це також впливає на розподіл прогнозованих учнів між цими двома групами громад (див. Таблицю 10). Середній розмір загальноосвітніх шкіл зростає із збільшенням межі як для малих, так і для великих.

У таблиці 10 нижче ми представляємо основні результати моделювання для трьох сценаріїв (три значення порога).

Таблиця 10. Моделювання мережі профільних ліцеїв

Розрахована кількість ліцеїв, сформованих відповідно до моделювання, варіюється від 1528 до 1644 залежно від сценарію, що означає, що ці три сценарії дуже схожі між собою. Більше того, всі три сценарії створюють мережу ліцеїв, яка досить тісно узгоджується з нинішньою мережею загальноосвітніх шкіл (див. Обговорення після таблиці 11).

Зрештою, зауважимо, що згідно з припущеннями вище, середній розмір ліцеїв в малих ТГ трохи перевищує 300 учнів (різниця пов'язана з кількома малими ТГ із середнім розміром шкіл вище 300). Більше того, середній розмір ліцеїв у великих ТГ вищий за середній розмір загальноосвітніх шкіл у цих містах, знову ж таки відповідно до припущень (різниця обумовлена тими великими ТГ, у яких середній розмір школи нижче 300).

Наступна таблиця 11 представляє результати моделювання за областями для сценарію моделювання з пороговим значенням населення 50 тис. Ми надаємо кількість ліцеїв у малих та великих територіальних громадах (ці цифри не завжди складаються до загальної кількості ліцеїв в області через заокруглення), а також середній розмір ліцеїв. Враховуючи прийняту просту методологію моделювання, симуляція наводить приблизні дані.

Таблиця 11. Результати моделювання за областями (порогова чисельність населення 50 тис.)

У високоурбанізованих областях (Дніпропетровська, Донецька) значна частина модельованих ліцеїв розташована у великих територіальних громадах. Природно, що навпаки в областях з низьким рівнем урбанізації (Чернівецька, Івано-Франківська). Коефіцієнт кореляції середніх розмірів модельованого ліцею та нинішніх загальноосвітніх шкіл дуже високий 0,92 (значення для інших сценаріїв моделювання таке саме). Це означає, що мережа ліцеїв та мережа нинішніх загальноосвітніх шкіл тісно пов'язані між собою. Звичайно, це і очікується: нові ліцеї значною мірою будуть розташовані в існуючих шкільних будівлях, тому регіональна диференціація середніх шкіл (як видно з таблиці 7) за будь-яким сценарієм знову з'явиться так само і у мережі ліцеїв.

Цікаво порівняти моделювання, представлене в таблиці 11, з більш конкретними моделюваннями для однієї області, проведеними О. Фасолею на основі детальної інформації про школи та місцеві умови (О. Фасоля 2021). Він передбачає лише 31 ліцей у Хмельницькій області, набагато менше 55, змодельованих вище. Однак моделювання О. Фасолі стосуються 2027 року, з відповідним майбутнім зменшенням кількості учнів ліцеїв. Крім того,
О. Фасоля зазначає, що його моделювання нижче за заплановану кількість ліцеїв, передбачених двома найбільшими містами області.

Потрібно підкреслити, що припущення, що стоять за моделюванням, набагато простіше досягнути у великих містах, ніж за межами великих ТГ. У великих ТГ з їхньою мережею багатьох великих шкіл, утворені ліцеї будуть порівняно великими. Різниця між відвідуванням двох шкіл у одній ТГ не буде суттєвою для більшості учнів (а для дуже великих міст, таких як Київ чи Харків, у кожному міському районі буде сформовано багато ліцеїв). З іншого боку, у сільській місцевості для введення необхідного мінімального розміру ліцею в 300 учнів буде потрібно більше подорожей для учнів на більшу відстань до сусіднього міста, де будуть розташовані ліцеї. Можна очікувати значного опору цій зміні. Отже, слід очікувати, що на практиці будуть дозволені менші класи та менші ліцеї, і буде створено набагато більше ліцеїв, ніж оцінено в моделюванні вище. Однак аналіз цієї проблеми вимагає детальної інформації про відстань між школами (і, що найважливіше, про час подорожей).

Зрозуміло, що введення нового типу школи, профільної старшої середньої школи або профільного ліцею - це велика реформа, яка вплине на всіх засновників шкіл в Україні та майже на всі школи, на десятки тисяч вчителів та мільйони учнів. Це видно з даних, представлених у розділі 1 вище. Тому корисно узагальнити основні виклики, перед якими стоять українські реформатори, коли вони готуються до цього завдання.

Ми не торкаємось програмних та педагогічних питань, хоча вони надзвичайно важливі і матимуть великий вплив на успіх реформи. Освітню концепцію профільних ліцеїв потрібно розробляти відповідно до визначення асортименту профілів ліцеїв, підготовки нових навчальних планів, нових підручників, нових компетентностей вчителів, нових вимог щодо шкільного простору та обладнання школи. До цих викликів слід підходити з огляду на досвід подібних нещодавніх реформ, особливо в колишніх радянських республіках, які також успадкували модель інтегрованої 11-класної школи. Найкорисніші уроки, можливо, можна взяти з досвіду країн Балтії - Латвії, Литви та Естонії, які досягли надзвичайного успіху в своїх освітніх реформах.

Натомість ми зосереджуємось на управлінських та фінансових питаннях реформи, оскільки ці більш повсякденні проблеми також представляють грізні виклики українським реформаторам. Вони також більш пов'язані з конкретними українськими умовами та законодавчою базою, особливо недавнім процесом децентралізації та регіональною диференціацією. Дві ключові проблеми, а саме розподіл відповідальності за ліцеї та визначення моделей фінансування, обговорюються відповідно у розділі 4 та розділі 5. Наступні залишаються, не менш нагальними проблемами запровадження профільних ліцеїв.

Підготовка графіка реалізації.

Хороший графік впровадження буде вирішальним для успіху реформи. Як правило, коли розглядається така структурна реформа, як введення ліцеїв, учні певної когорти (учні, що народилися в певний рік) починають відвідувати ліцеї, тоді як тим, хто вже розпочав старшу школу, дозволяється продовжувати навчання в школах старого типу. Це означає, що під час впровадження обидва типи шкіл будуть співіснувати, але кількість ліцеїв зростатиме із зменшенням кількості середніх шкіл. Деякі заклади протягом обмеженого часу обслуговуватимуть обидва типи шкіл, деякі повністю із загальноосвітніх шкіл стануть ліцеями у різних шкільних роках. Тому кожного року під час перехідного періоду відбуватимуться зміни в способі використання шкільних закладів. Для цього буде потрібно ретельне планування на місцевому рівні, а також хороші рекомендації, підготовлені міністерством.

Частиною викликів перехідного періоду стане необхідність передислокації вчителів. Можна виділити дві основні проблеми. Одна з них полягає в тому, що із зменшенням кількості класів у старших загальноосвітніх школах та збільшенням кількості класів у ліцеях щороку деяким учителям доведеться переходити з одного типу школи до іншого. Як і використання приміщень, це вимагатиме гарного планування. Друга проблема полягає в тому, що якщо середні школи матимуть інших засновників, ніж ліцеї (чи деякі ліцеї), для зміни роботи вчителів потрібно буде розірвати один трудовий договір та укласти новий. В ліцеях можна очікувати, що директори захочуть вибрати найкращих вчителів серед наявних кандидатів. Однак цей процес відбору поставить багатьох вчителів у незручну, невизначену ситуацію і може перешкодити їх мотивації та рішучості добре викладати. Передислокація вчителів потребуватиме чітких правил та процедур, які будуть сприйняті як чесні та об'єктивні в учительській спільноті.

Право власності на шкільне майно.

Право власності на різні будівлі є одним із найбільш суперечливих питань у процесі децентралізації, та в освіті це також надзвичайно важливо. Якщо деякі ліцеї будуть засновані областями, області також повинні бути власниками будівель ліцеїв. З іншого боку, певно, що більшість ліцеїв буде створено в теперішніх закладах загальноосвітніх шкіл, які належать територіальним громадам. Передача права власності з громади до області, що була б вирішена актом парламенту, суперечила б Європейській хартії місцевих органів влади. Передача права власності на основі взаємної згоди двох органів місцевого самоврядування різного рівня може бути ускладненою (Україна зазнала подібних труднощів, коли шкільне майно мало передаватися з районів у новостворені громади; у багатьох випадках навіть передача шкільної документації була нелегкою). Тому, швидше за все, буде потрібна якась національна програма допомоги та регулювання цієї передачі закладів. Для того, щоб бути здійсненною, таку програму слід запропонувати, обговорити та узгодити з національними асоціаціями органів місцевого самоврядування до початку періоду впровадження. Така програма може включати різні форми компенсації громадам, які віддаватимуть своє майно, але необхідно буде контролювати витрати на компенсацію на рівні, прийнятному для національного бюджету.

Регіональна диференціація.

Як уже обговорювалося, Україна є великою країною зі значними регіональними відмінностями. Відмінності стосуються урбанізації, щільності населення, присутності гір та озер та різних мереж (шкіл, доріг та залізниць, якщо назвати декілька). Це означає, що мережа ліцеїв буде також диференційована і що опір створенню раціональної мережі ліцеїв достатнього розміру буде дуже різним у різних частинах країни. Це означає, що реформа повинна бути добре підготовлена. Одним із підходів, який вже застосовувався в Україні під час процесу децентралізації, може бути створення на національному рівні запропонованих мереж ліцеїв ("карт ліцеїв") та представлення їх для місцевих дискусій. Це може бути кращим підходом, ніж дозволяти майбутнім засновникам ліцеїв самостійно визначати власні мережі. Цей останній підхід застосовувався, наприклад, під час реформи 2000 року в Польщі, коли була введена гімназія, а органи місцевого самоврядування несли відповідальність самостійно визначати свої мережі (з урахуванням деяких національних норм та вимог). Здається, набагато безпечнішим підходом було б почати з національної пропозиції мережі ліцеїв та спроби
забезпечити, щоб регіональна диференціація та конкретні місцеві умови не
призвели до створення надмірної кількості дуже малих ліцеїв.

Підвезення учнів та гуртожитки.

Ліцеї, безумовно, будуть розташовані набагато далі від місця проживання учнів, ніж нинішні старші класи середніх шкіл. Це обов'язково накладе додаткове навантаження на учнів: або щоденні поїздки до школи (що займає дорогоцінний час), або перебування в гуртожитках, наданих ліцеями. Обидва ці варіанти потребуватимуть певних вкладень та підготовки. Для перевезення учнів потрібні дороги та автобуси, а також працевлаштування водіїв. Гуртожитки доведеться відремонтувати, якщо вони існують, і побудувати, якщо їх немає. Державний бюджет повинен буде фінансово підтримати більшу частину цього оновлення та будівництва, тому необхідно буде підготувати певний національний план цих необхідних інвестицій та оцінити його витрати. Крім того, оскільки повна середня освіта є обов'язковою, неможливо буде вимагати, щоб сім'ї учнів покривали відповідні витрати або на користування гуртожитками, або на щоденну поїздку до ліцеїв. Організація та фінансування транспорту та гуртожитків потребуватиме ретельного законодавчого регулювання, підготовки та планування.

Ключовим питанням децентралізації є розподіл функціональних обов'язків на різні рівні місцевого самоврядування. У контексті профільних ліцеїв це питання, хто буде засновниками цих шкіл.

Закон про загальну середню освіту дає одну відповідь на це питання. А саме у ст. 32 в ньому зазначено, що засновниками профільних ліцеїв будуть області та територіальні громади з понад 50 тис. жителів. Звичайно, що місто із особливим статусом, Київ, також буде засновником ліцеїв. Тим не менш, останнім часом в Україні спостерігаються події, які виходять за рамки цієї правової норми, наприклад, пропозиція довірити профільні ліцеї добровільним міжгромадним асоціаціям (міжгромадним освітнім округам), запропонована в посібнику (Seytosmanov, Fasolya, Marchlewski, 2019). Більше того, багато ТГ з менше ніж 50 тис. жителів виявили бажання сформувати профільні ліцеї. Це свідчить про те, що настав час повернутися до цієї проблеми з точки зору принципів децентралізації.

Важливим контекстом є розподіл відповідальності за професійно-технічну освіту, оскільки згідно з реформою ліцеїв академічна та професійна освіта після 9 класу буде паралельною. В даний час засновниками ПТНЗ є області, обласні центри та Київ. Це, звичайно, відрізняється від положення ст. 32, цитованої вище.

Останній регіональний досвід показує, що ці стратегічні рішення впливають на фактичне впровадження реформи. Віднесення відповідальності за базові загальноосвітні школи (гімназії) до найнижчого рівня місцевого самоврядування в Польщі в 2000 році призвело до домінування організаційної моделі, якої реформатори спеціально хотіли уникнути (інтегрована з початковою школою, див. Herczyński, Sobotka 2017), і до створення набагато більших і набагато менших гімназій, ніж планувалося спочатку (Herczyński, Sobotka 2014). Очевидно, українським реформаторам слід ретельно розглянути це питання.

У цьому випадку застосовуються два основні принципи децентралізації:

Зона обслуговування ліцеїв. Загалом, функція повинна бути розподілена на той рівень управління, який найбільш підходить для сфери обслуговування цієї функції. Таким чином, дошкільні навчальні заклади однозначно є функцією, підходящою для територіальних громад, тоді як регіональні дороги - однозначно функцією, підходящою для обласних адміністрацій.

Місцева спроможність керувати ліцеями. Загалом, для виконання такої важливої соціальної функції, як освіта, потрібні можливості планувати, фінансувати та контролювати функцію. Освіта є особливо складною соціальною функцією, оскільки в ній працює багато працівників і вона зачіпає всі сім'ї.

В Україні існує три рівні місцевих адміністрацій, територіальні громади, райони та області. У наступній таблиці 12, розглядаються чотири можливі варіанти. А саме, ми розглядаємо в середньому локальні мережі ліцеїв, коли засновниками шкіл є області, райони, області та великі громади, а також райони та великі громади, де великі громади - це ті, що визначені в моделюванні, проведеному вище (у розділі 2, таблиці 9). В останніх двох випадках передбачається, що області та райони, відповідно, були б засновниками ліцеїв, розташованих у невеликих територіальних громадах. Значення, наведені в таблиці, базуються на сценарії моделювання з пороговим значенням 50 тис. (див. Таблицю 10).

Таблиця 12. Середні характеристики локальних мереж ліцеїв для різних засновників

За третім варіантом в країні було б 115 засновників ліцеїв, а за четвертим - 210.

В освіті раціонально, якщо засновники шкіл мають принаймні 4 або 6 шкіл одного типу. Це необхідно для забезпечення майбутніх коригувань коливань чисельності учнів, змін уподобань щодо профілів тощо. Засновник, який має лише одну школу, не має можливості відповісти на ці дуже часті виклики. З іншого боку, дуже великими мережами з понад 100 шкіл важко керувати, особливо що стосується співпраці між засновником та директорами шкіл. Це є причиною, серед іншого, чому управління середніми школами Києва делеговано міським районам.

З цієї точки зору, таблиця 12 надає корисну інформацію. Середня кількість ліцеїв в області - 61, а в районі - 13. Таким чином, обидва варіанти мають достатній розмір для засновників шкіл. Якщо деякі ліцеї будуть засновані великими ТГ, середня кількість ліцеїв, що залишаються в області, зменшиться до 42, а в районах до 9, що також є розумною локальною мережею. Звичайно, в середньому мережі у великих ТГ не залежать від того, засновані решта шкіл областями чи районами.

Однак концепція децентралізації в Україні передбачає лише деякі адміністративні та контрольні функції районів, але не важливі та дорогі соціальні функції, такі як освіта, охорона здоров'я чи соціальний захист. Тому райони не можна розглядати як можливих засновників ліцеїв, навіть якщо їх середній розмір зробив би їх придатними для цього, що виключає варіанти 2 та 4 в таблиці 12. Тому ми формулюємо наступні три варіанти політичних рішень розподілу цієї відповідальності між органами місцевого самоврядування:

1. Однорідний варіант політики: Області та Київ - єдині засновники профільних ліцеїв.

2. Різнорідний варіант політики: Області та великі ТГ є засновниками шкіл профільних ліцеїв.

3. Комплексний варіант політики: Область, великі ТГ та місцеві асоціації ТГ є засновниками профільних ліцеїв.

Останній варіант базується на поточних дискусіях в Україні, згаданих на початку цього розділу (він не включений до таблиці 12 тому що неможливо передбачити, скільки місцевих асоціацій громад буде створено).

Нижче ми уточнюємо значення кожного з цих варіантів політики та обговорюємо їх слабкі та сильні сторони у світлі двох згаданих вище принципів, але ми не надаємо конкретних рекомендацій.
1. Однорідний варіант політики: Області та Київ є єдиними засновниками профільних ліцеїв.
Відповідно до однорідного варіанту політики області та Київ визначатимуть мережу всіх ліцеїв та фінансуватимуть їх. Це близько до теперішнього розподілу обов'язків щодо ПТНЗ, і відповідно до пропозицій про те, що всі ПТНЗ повинні перебувати під керівництвом областей та Києва, навіть тих, що розташовані в обласних центрах.

Цінність однорідного варіанту політики полягає в тому, що буде чітка відповідальність за мережу ліцеїв, а також уникнення можливої ​​конкуренції між засновниками шкіл (див. Нижче). Області охоплюють зону покриття майбутніх ліцеїв. Більше того, обласні освітні департаменти мають значний досвід управління школами. Несучи відповідальність як за академічні ліцеї так і за ПТНЗ, області зможуть пристосувати обидві ці мережі до мінливого попиту учнів, які закінчили 9 класів. Однією з відповідей на ці очікувані зміни може бути передислокація вчителів між різними типами шкіл; це буде відносно легко, якщо засновник цих шкіл однаковий.

Більше того, у багатьох школах, заснованих областями, вже є гуртожитки та кухні, деякі з них недостатньо використовуються. Це спеціальні школи, спеціалізовані загальноосвітні школи (з військовою або спортивною спеціалізацією) та ПТНЗ. Цими гуртожитками можуть користуватися учні ліцеїв, якщо ліцей використовує ту саму будівлю, або якщо ліцей знаходиться в тому ж місті, де розташована одна із обласних шкіл з гуртожитком. Також коледжі (вища освіта ІІ рівня акредитації) часто мають гуртожитки.

Нарешті, один засновник значно полегшить співпрацю між школами. Така співпраця може мати різні форми, починаючи від спільного використання деяких об'єктів (спортивних, художніх), до спільної діяльності щодо обміну вчителями. Академічно успішні ліцеї можуть надавати підтримку для вдосконалення ліцеїв, які зазнають проблем.

Є три основні слабкі місця цього варіанту політики. Перший полягає в тому, що локальні мережі ліцеїв будуть досить великими (див. Таблицю 12). На сьогодні лише дуже великі українські міста мають порівнянні мережі навчальних закладів. Здається певним, що для нагляду, управління та фінансування цих мереж будуть потрібні додаткові висококваліфіковані працівники в обласних освітніх департаментах.

Друге слабке місце пов'язане з першим, а саме те, що кількість шкіл, якими керують області, збільшиться. У міру включення учнів із особливими потребами до загальноосвітніх шкіл попит на спеціальні школи буде меншим, а тому деякі їх приміщення можуть бути перетворені на ліцеї. Однак у багатьох випадках для області стане необхідним придбання нових приміщень для ліцеїв. Одним із джерел цих можливостей можуть бути недостатньо використовувані загальноосвітні школи, оскільки створення ліцеїв зменшить кількість учнів у всіх загальноосвітніх школах з III ступенем освіти. Однак зараз ці об'єкти належать територіальним громадам, і передача їх у власність областям може бути важкою. Більше того, недостатньо використовувані будівлі загальноосвітніх шкіл можуть розташовуватися в місцях, не зручних для ліцеїв (для чого, як мінімум, потрібні хороші під'їзні шляхи). Як варіант, областям потрібно буде побудувати нові приміщення для ліцеїв. Однак це буде дорого.

Остання слабкість цього варіанту політики, яку слід взяти до уваги, полягає в тому, що можна очікувати значного опору великих ТГ цьому підходу. Деякі з них вже створили свої профільні ліцеї, наприклад, Славута (Seytosmanov, Fasolya, Marchlewski 2019). Обласні центри також розраховують створити свою мережу ліцеїв, подібну до своєї мережі ПТНЗ. Примирення цих різних очікувань потребуватиме політичного діалогу.
2. Різнорідний варіант політики: Області, Київ та великі ТГ є засновниками профільних ліцеїв.
Відповідно до різнорідного варіанту політики, засновниками ліцеїв будуть Київ та великі ТГ для шкіл, розташованих на їх території, та області для шкіл, розташованих за межами великих ТГ. Як показує таблиця 12, ці засновники матимуть в середньому прийнятні локальні мережі ліцеїв.

Для цього варіанту політики можуть існувати різні точні визначення великих ТГ. Можна було б розподілити цю відповідальність лише на обласні центри, точно таку ж, як за ПТНЗ. Чинне законодавство (ст. 32 Закону України "Про загальну середню освіту") розподіляє цю функцію на міста з більш ніж 50 тис. жителів. Це виключить Славуту (населення 35 тис.), де вже створено профільний ліцей. Якщо критерієм є чисельність населення, а не адміністративне становище, таке як в обласний центр, то можливі переговори і їх можна очікувати (у розділі 3 ми надали моделювання з трьома пороговими значеннями).

Одним із способів оцінки мінімальної чисельності населення ТГ, щоб бути засновниками ліцеїв, є оцінка кількості проживаючих там учнів ліцеїв. В середньому по Україні один клас старшої школи становить близько 0,055% населення. Це означає, що населення близько 18 тисяч може утримувати один ліцей із 300 учнями. Однак, як обговорювалося вище, було б сенсом для засновника школи мати кілька таких шкіл, наприклад 4, що збільшило б очікуване населення до 75 тисяч.

Вигода різнорідної політики - у разі покладання цієї відповідальності на обласні центри - полягає в тому, що вона узгоджує відповідальність за ліцеї та відповідальність за ПТНЗ. Як обговорювалося вище, було б дуже добре, якби ці паралельні обов'язки були розподілені на одних і тих же засновників. Ця вигода зникає, якщо в якості критерію використовувати населення. Більш того, засновниками більшості спеціальних та спеціалізованих шкіл з гуртожитками є області та Київ.

Великі ТГ, а саме колишні міста обласного підпорядкування (включаючи обласні центри), вже багато років є засновниками загальноосвітніх шкіл, тому вони, безперечно, набули досвіду та інституційних можливостей, необхідних для управління ліцеями. У більшості з них кількість шкіл, ймовірно, суттєво не збільшиться при створенні ліцеїв, оскільки вони зможуть просто перетворити деякі свої середні школи в ліцеї. Збільшення місцевої кількості учнів відбуватиметься головним чином за рахунок продовження обов'язкової освіти з 11 до 12 років.

Різнорідний варіант політики має додаткову перевагу в тому, що для областей він зменшить потребу в нових приміщеннях для ліцеїв порівняно з однорідним варіантом політики. Однак ця необхідність не буде усунена повністю, тому труднощі із придбанням нових об'єктів, безумовно, залишатимуться проблемою.

Основним слабким місцем цього варіанту політики є те, що він створює можливості для конкуренції між різними засновниками ліцеїв. Це пояснюється тим, що для багатьох учнів, які проживають на великих територіях навколо обласних центрів (або великих ТГ в іншому розумінні), природне розташування ліцею, що належить і фінансується областю, буде в цьому ж місті. Зокрема, мережа доріг навколо великих ТГ завжди спрямована до їх центрів. Тож область може прийняти рішення розмістити в місті свій ліцей, що призведе до конкуренції. Наприклад, під час моделювання для Хмельницької області О. Фасоля передбачає, що в трьох великих містах, обласні ліцеї будуть співіснувати з міськими ліцеями (О. Фасоля 2021).

Більше того, навіть якщо обласний ліцей знаходиться за межами великої ТГ, то така ТГ може прийняти рішення про відкриття ще одного в місті для залучення своїх учнів. Якщо результатом такого змагання стане зменшення кількості учнів в обласному ліцеї, то його закриття було б раціональним варіантом, але це може поставити під загрозу доступ до ліцеїв для деяких груп учнів, оскільки місто(велика ТГ) не зобов'язане відкривати ліцеї для учнів, які проживають за межами міста(великої ТГ). Тому будуть необхідні деякі процедури для регулювання процесу відкриття ліцеїв.

Проблема конкуренції пов'язана з тим, що лише дуже великі ТГ охоплюватимуть всю зону покриття профільних ліцеїв. Ця проблема виникає в Польщі, де середня освіта (включаючи академічні ліцеї та ПТНЗ) покладена на райони (повіти). У багатьох випадках ліцеї у великих містах залучають учнів із навколишніх районів, і в результаті ці райони переважно є засновниками ПТНЗ та спеціальних шкіл. У Польщі визнано, що райони занадто малі щоб утримувати сферу середньої освіти.

Тут необхідно підкреслити, що всупереч поширеній думці, конкуренція між комунальними школами веде не до поліпшення якості викладання, а до посилення диференціації шкіл та до сегрегації учнів. Оскільки учні та їх батьки визначають привабливі школи, попит на місця там зростає, що призводить до відбору учнів. Ми посилаємось на огляд літератури, проведений для ОЕСР Waslander, Pater, van der Weide (2010).

Інша проблема різнорідного варіанту політики полягає в тому, що регулювати мережу ліцеїв та ПТНЗ у міру зміни чисельності учнів стане складніше, ніж за однорідною політикою. Це пояснюється тим, що в деяких випадках школа, яку потрібно закрити, матиме іншого засновника, ніж школа, до якої ходять учні. У такому випадку коригування зайнятості вчителів може бути ускладненим.
3. Комбінований варіант політики: Область, Київ, великі ТГ та місцеві асоціації ТГ є засновниками профільних ліцеїв.
Згідно з комбінованим варіантом політики, кількість потенційних засновників комунальних ліцеїв ще більше зростає порівняно з однорідним та різнорідним варіантами, про які йшлося вище. Адміністративно система стає більш ускладненою.

Цінність комбінованого варіанту політики полягає у включенні засновників ліцеїв, які знаходяться ближче до учнів, ніж область та великі ТГ. Особливо це стосується учнів ліцеїв, які проживають у сільській місцевості. Створюючи добровільні асоціації для управління та фінансування сільських ліцеїв, територіальні громади можуть покращити доступ до освіти у ліцеях на територіях, віддалених від великих ТГ. Більше того, це може бути способом мобілізації додаткових ресурсів на освіту з місцевих бюджетів.

Однак є кілька слабких сторін цього варіанту політики. Перший полягає в тому, що буде важко створити сільський ліцей достатнього розміру через обмежену зону покриття. Лише подекуди можна буде організувати добровільне об'єднання сусідніх територіальних громад із загальною кількістю населення близько 20 тисяч для підтримки одного ліцею (див. Обговорення попереднього варіанту політики). Добровільні асоціації, які здатні підтримувати кілька ліцеїв, дуже малоймовірні. Це означає, що в міру зменшення кількості учнів в майбутньому, не буде можливості для оптимізації мережі класів у цьому ліцеї.

В результаті можна очікувати набагато більшої кількості ліцеїв і, отже, їх значно менших розмірів. Водночас, забезпечення реального вибору є ключовою частиною реформи. Навіть невеликі ліцеї повинні запропонувати реальний вибір різних профілів кожному учню. Це призведе до невеликих класів та значної втрати ефективності (набагато вищі витрати на навчання в ліцеї на одного учня). Інвестиції у сучасне шкільне обладнання у кожному ліцеї можуть стати надмірно дорогими.

Більше того, ключове питання конкуренції між ліцеями стає більш гострим, коли багато різних засновників змагаються за одну і ту ж саму скорочувану кількість учнів. Співпраця між різними ліцеями може стати надзвичайно складною.

Ми також зазначаємо, що освітні округи як такі були вилучені з правової системи української освіти у січні цього року із змінами до Постанови КМУ № 532 від 19 червня 2019 р. (див. КМУ 2021). Таким чином, доведеться створити іншу юридичну особу, як належного відповідального засновника цих сільських ліцеїв. Це означає, що комбінований варіант політики потребуватиме змін у нормативній базі.

Ключовим питанням є те, як фінансувати новостворені ліцеї за рахунок освітньої субвенції. Як зазначено в Постанові Кабінету Міністрів України №1088 (КМУ 2017 р. із подальшими змінами), розподіл освітньої субвенції проводиться окремо для різних груп учнів, таких як учні загальноосвітніх шкіл, ПТНЗ, коледжів тощо. Таким чином, не виникне проблем із додаванням ще однієї такої групи, а саме учнів профільних ліцеїв. Проблема полягає в тому, як поводитимуться з такою групою при розрахунку субвенції. Найважливіше питання стосується розрахункових розмірів класів.

Доступні два основні варіанти політики:

1. Локалізований варіант політики: поводитися з учнями ліцею подібним чином до учнів початкової та базової освіти та визначити для них розрахункові розміри класів (та інші параметри розподілу), виходячи з особливостей муніципалітету, де розташована школа. Таким чином, будуть різноманітні розміри класів залежно від засновника та місцезнаходження ліцею.

2. Однорідний варіант політики: поводитися з учнями ліцеїв подібно до учнів ПТНЗ та застосовувати однакові розрахункові розміри класів (та інші параметри розподілу) рівномірно по всій країні. Таким чином, для всіх профільних ліцеїв буде один розрахунковий розмір класів.

Ми наголошуємо, що за будь-яким із цих варіантів політики основною проблемою буде те, як підійти до того факту, що всупереч міжнародному досвіду, в Україні фактичні розміри класів у старшій середній освіті нижчі, ніж у початковій (див. Таблицю 5). Механізм фінансування не повинен заохочувати продовження нинішньої ситуації. Таким чином, для великих засновників ліцеїв, таких як область, природний розрахунковий розмір класів повинен бути максимальним для всіх шкіл, оскільки що-небудь менше буде сильним сигналом про те, що класи у старших класах середньої школи повинні бути меншими, ніж у початкових та базових школах. В умовах бюджетного 2021 року це встановить РНК для більшості ліцеїв великих засновників на рівні 27,5. Два варіанти політики, які обговорюються окремо нижче, відрізнятимуться лише для менших засновників шкіл або для ліцеїв, розташованих на певних територіях. Як для варіантів політики для засновників ліцеїв в розділі 4, ми описуємо варіанти політики та вказуємо на їх сильні та слабкі сторони, не даючи рекомендацій.
1. Локалізований варіант політики.
Відповідно до цього варіанту політики, РНК для ліцеїв визначатиметься локально, залежно від засновника школи та, можливо, місця розташування школи. Як і у випадку з чинним РНК для всіх класів, метою такої диференціації є надання більшої кількості коштів сільським територіям або малим ТГ, де надання освіти є дорожчим через менший розмір класів.

Сильним моментом цього варіанту політики є те, що він буде визнавати виправдану диференціацію розмірів класів в ліцеях залежно від їх місцезнаходження, а отже, забезпечить більш адекватне фінансування, не здійснюючи сильного тиску для оптимізації. Однак таке обґрунтування сформулювати непросто. У перехідних країнах середні школи рідко розміщуються в селах. Великі ТГ не лише більші, вони, як правило, обслуговуються кращою мережею доріг, що дозволяє підвозити учнів.

Існує дві основні труднощі впровадження цього варіанту політики. По-перше, ліцеї ще не існують, і тому немає емпіричних даних для оцінки диференційованих розмірів класів ліцеїв залежно від місцезнаходження чи особливостей їх засновника. Звичайно, нинішню мережу старших класів (як розглянуто в розділі 1) не можна використовувати як орієнтир для цього, оскільки ця мережа є особливо нераціональною, і однією з цілей реформи є фундаментальне виправлення цієї ситуації. Тому будь-яка запропонована диференціація базуватиметься на деяких спеціальних припущеннях або на здогадах і може бути оскаржена. Це означає, що реалізація цього варіанту політики швидко призведе до суто політичних дискусій без аргументів, заснованих на фактах.

Друга складність полягає в тому, що різні класи у ліцеях, на відміну від різних класів початкової та базової освіти, дотримуються досить різних навчальних програм через різні профілі. Оскільки учні вільно обиратимуть освітні профілі (припускаючи, що система освіти забезпечує достатній вибір), і поки немає достатніх доказів того, яким буде статистичний розподіл цих варіантів вибору, неможливо пов'язати ці окремі рішення з місцем розташування ліцею або з характеристиками засновника ліцею. Важливий і потенційно вирішальний фактор, що впливає на розмір класів у майбутніх ліцеях, зараз не може бути врахований.
2. Однорідний варіант політики.
Відповідно до однорідного варіанту політики, розрахунковий розмір класів для всіх ліцеїв встановлюватиметься на рівні 27,5. Такий підхід послав би дуже сильний посил усім засновникам ліцеїв щодо оптимізації мережі ліцеїв та створення великих класів. Це, безсумнівно, дозволить дати більше вибору профілів для учнів та краще фінансувати різні профілі.

Сильною стороною цього варіанту політики є те, що він чітко сприяє ефективності та великим ліцеям, здатним надати своїм учням широку пропозицію освітніх профілів та додаткових освітніх послуг.

У цього підходу є дві основні проблеми. Одна з них полягає в тому, що ліцеї, розташовані далеко від великих ТГ, можуть мати труднощі із залученням достатньої кількості учнів для формування цих великих класів. При рівномірно великих РНК, розподілу коштів на ці школи може бути недостатньо.

З іншого боку, освітня субвенція виділяється не окремим школам, а засновникам шкіл. Завдяки чесному та прозорому бюджетному процесу великі засновники повинні мати можливість забезпечити достатній рівень фінансування для всіх своїх ліцеїв.

Друге питання однорідного варіанту політики полягає в тому, що це створить сильну мотивацію у засновників шкіл, таких як області, оптимізувати свою мережу ліцеїв. Це можна розглядати як сильну сторону цього варіанту політики, але в результаті ліцеї будуть розташовані далеко від місця проживання їх учнів. Стрес від щоденних поїздок до школи, зокрема, може бути проблемою для багатьох учнів.

З іншого боку, учні матимуть можливість їздити до школи, або залишатися в гуртожитку. Це вибір, який вже стоїть перед учнями ПТНЗ. Завдання засновника школи полягатиме у забезпеченні того, щоб цінність ліцейської освіти виправдовувала в очах учнів додатковий тягар відвідування школи, розташованої далеко від дому.

Розрахунковий розмір класів є основним, але не єдиним параметром розподілу освітньої субвенції. Інший є коефіцієнтом для педагогічного персоналу, який не проводить уроки. Коефіцієнти для навчальних програм, ще один важливий фактор, який однаково застосовуються для всіх шкіл України.

J. Herczyński (2015), Підсумковий звіт про спільний проект з дослідження ефективності шкіл, звіт, написаний для проекту ПДУ, доступний за посиланням: http://sklinternational.org.ua/?smd_process_download=1&download_id=821

J. Herczyński (2015a), Варіанти політики щодо фрагментарності шкільних мереж в Україні , SN 24, написана для проекту ПДУ, доступна за посиланням: http://sklinternational.org.ua/?smd_process_download=1&download_id=817

J. Herczyński, I. Ostrowski (2019), Зміни у мережі середніх шкіл в Україні, SN 116, звіт, написаний для проекту ПДУ, доступний за посиланням: http://sklinternational.org.ua/?smd_process_download=1&download_id=2107

J. Herczyński, A. Sobotka (2014), Diagnoza zmian w sieci szkół podstawowych i gimnazjów w Polsce 2007 - 2012, Звіт IBE, Warsaw , http://produkty.ibe.edu.pl/docs/raporty/ibe-raport-diagnoza-zmiany-w-sieci-szkol.pdf

J. Herczyński, A. Sobotka (2017), Organisational models of gymnasium in Poland, Edukacja 141 (2), 5-31, http://www.edukacja.ibe.edu.pl/pl/archiwum/79-2017/nr-2-141-2017/578-eia-4-herczynski-sobotka

SKL (2016), Оптимізація мереж сільських шкіл, http://sklinternational.org.ua/?smd_process_download=1&download_id=802

S. Waslander, C. Pater, M. van der Weide (2010), Markets in Education. An Analytical review of Empirical Research on Market Mechanisms in Education, OECD Education Working Paper No. 52, https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/5km4pskmkr27-en.pdf?expires=1615996485&id=id&accname=guest&checksum=2711BFF1B965D073E3BEB5D95C9632B6

Сеїтосманов А., Фасоля О., Мархлєвскі В. (2019), Старша профільна школа: кроки до становлення. Методичні рекомендації, звіт, написаний для проекту ПДУ, доступний за посиланням: http://sklinternational.org.ua/?smd_process_download=1&download_id=1993

MES (2016), Нова українська школа. Концептуальні засади реформування середньої школи, https://mon.gov.ua/storage/app/media/zagalna%20serednya/nova-ukrainska-shkola-compressed.pdf

О. Фасоля (2021), Формування мережі закладів освіти для здобуття профільної середньої освіти в Хмельницькій області, презентація для робочої групи "Концепція профільної середньої освіти" від 11 березня, 2021
Нормативно-правові акти
Закон України № 103/98-ВР від 10.02.1998 Про професійну (професійно-технічну) освіту, https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/103/98-%D0%B2%D1%80#Text

Закон України № 463-IX від 16.01.2020 Про повну загальну середню освіту: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/463-20#Text

КМУ (2016), Розпорядження Кабінету Міністрів України від 14 грудня 2016 р. № 988-р Про схвалення Концепції реалізації державної політики у сфері реформування загальної середньої освіти "Нова українська школа" на період до 2029 року: https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/988-2016-%D1%80#Text

КМУ (2017), Постанова Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2017 р. № 1088 Про затвердження формули розподілу освітньої субвенції між місцевими бюджетами, https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/1088-2017-%D0%BF#Text

КМУ (2019), Постанова Кабінету Міністрів України від 19 червня 2019 р. № 532 Про затвердження Положення про опорний заклад освіти, https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/532-2019-%D0%BF/print

КМУ (2021), Постанова Кабінету Міністрів України від 27 січня 2021 р. № 56 Про внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 19 червня 2019 р. № 532, https://zakon.rada.gov.ua/laws/show/56-2021-%D0%BF#Text

(Мінрегіон 2020), Наказ Міністерства розвитку громад та територій України від 26.11.2020 № 290 Про затвердження Кодифікатора адміністративно-територіальних одиниць та територій територіальних громад, https://www.minregion.gov.ua/wp-content/uploads/2020/12/nakaz-290_2020.zip

(Мінрегіон 2021), Наказ Міністерства розвитку громад та територій України від 12.01.2021 № 3 Про внесення змін до наказу Мінрегіону від 26 листопада 2020 року № 290,: https://decentralization.ua/news/13151

Мінсоцполітики (2020), Наказ Міністерства соціальної політики України № 257 від 14.04.2020 Про затвердження Методичних рекомендацій щодо оцінювання гендерного впливу галузевих реформ, https://www.msp.gov.ua/documents/5701.html?PrintVersion

(MES 2021), Проєкт постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження Положення про ліцей", https://mon.gov.ua/ua/news/mon-proponuye-dlya-gromadskogo-obgovorennya-proyekt-polozhennya-pro-licej

Для аналізу використовувались освітні статистичні дані, зібрані в ДІСО у вересні 2020 року. Приватні та спеціальні загальноосвітні школи були виключені з аналізу, а також були виключені школи з нульовим числом учнів. Таким чином були проаналізовані лише комунальні неспеціальні школи, які насправді працювали. Однак спеціальні та інклюзивні класи в загальноосвітніх школах не розглядались окремо.

Сучасна процедура введення даних до ДІСО полягає у включенні учнів та класів філій опорних шкіл разом із даними центральної школи та окремому звітуванні про філії. Щоб уникнути подвійного підрахунку, дані із філій віднімали з центральних шкіл. Це можливо, оскільки для філій ДІСО включає ідентифікатор центральної школи. У цій процедурі дані для 25 шкіл-філій без відповідного ідентифікатора центральної школи або з неправильним ідентифікатором школи були проігноровані (загалом 679 учнів). Лише школи з філіями з ненульовою кількістю учнів вважалися опорними школами, незалежно від того, як вони повідомляли про себе в ДІСО (одна школа мала 4 школи-філії з нульовими даними). Ця процедура зменшила кількість шкіл, на що вказує наступна таблиця 13.

Таблиця 13. Кількість шкіл за організаційним типом

Понад 240 шкіл-філій відфільтровано, оскільки в них немає учнів, та кількість опорних шкіл також зменшилась. Опорні школи є найбільшими, а філії - звичайно, найменшими.

У наступній таблиці 15 ми надаємо кількість шкіл разом із кількістю учнів та середнім розміром школи.

Таблиця 14. Середні школи та учні за організаційним типом

Учні та класи були об'єднані у три ступеня освіти: початкова школа позначалася I (1-4 класи), базова школа позначалася II (5-9 класи), а старша школа позначалася III (10-11 класи). Наступна таблиця 15 показує кількість шкіл та учнів за конфігурацією ступенів (тобто за ступенями, на яких навчає школа). Конфігурація ступенів базується на фактичній кількості учнів, а не на повідомленій конфігурації ступенів у ДІСО (позначення в ДІСО базується на старій класифікації, коли кількість учнів була набагато більшою). Таблиця включає самостійні загальноосвітні школи, опорні школи та школи-філії.

Таблиця 15. Середні школи та учні за конфігурацією ступенів

Середні школи з ІІ та ІІІ ступенями в середньому найбільші, тоді як школи, що мають лише І ступінь, найменші.

Для того, щоб правильно оцінити розмір класу, необхідно переглянути вплив учнів, які проходять індивідуальне навчання. Це актуально, оскільки вони штучно збільшують середній розмір класу (вони сприяють збільшенню кількості учнів, але не кількості класів). Ми визначаємо в ДІСО тих учнів для початкової, базової, так і старшої освіти, для яких відповідна кількість класів у їхній школі дорівнює нулю. Це призводить до заниження кількості учнів індивідуальної освіти (належна, більша кількість буде отримана шляхом проведення цієї процедури окремо для всіх класів). Наступна таблиця 16 представляє кількість учнів на індивідуальному навчанні в початковій, базовій та старшій школі за організаційним типом школи.

Таблиця 16. Учні на індивідуальному навчанні за організаційним типом

Загалом, згідно з використаною ідентифікацією, в індивідуальній освіті навчається лише близько п'яти з половиною тисяч учнів, з яких дуже мало у старших класах. Це означає, що виключення цих учнів не мало б істотного впливу на розрахунки на національному рівні.

Тим не менш, з педагогічних та бюджетних причин надання індивідуальної освіти, особливо для старшої школи, є проблематичним та має бути припинено (ці питання розглядались у аналітичній записці №110, квітень 2019 р.).

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
освіта професійна освіта

# data[].attributes.attachment_link.title
Про мережу профільних ліцеїв

# data[].attributes.attachment_link.description
Автор: Ян Герчинський, експерт шведсько-українського проекту "Підтримка децентралізації в Україні" Зміст: 1. Нинішня мережа загальноосвітніх шкіл в У...

# data[].attributes.headline
AV-Dnepr – аудіовізуальна компанія, системний інтегратор

# data[].attributes.subject
AV-Dnepr – аудіовізуальна компанія, системний інтегратор

# data[].attributes.body
Спеціалізація – аудіовізульне обаладнання: проектори, інтерактивні дисплеї, системи відеоконференцзв’язку, звукове обладнання, світлодіодні екрани, робототехніка, системи для голосування, системи для синхронного перекладу тощо

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
AV-Dnepr. Системний інтегратор. Проектори та інтерактивне обладнання

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Наша спеціалізація - аудіовізульне обаладнання: проектори, інтерактивні дисплеї, системи відеоконференцзв'язку, звукове обладнання, світлодіодні екрани, робототехніка, системи для голосування, системи для синхронного перекладу тощо.

Головний офіс знаходиться в м. Дніпро, але працюємо по всій території України.

▬ великий асортимент товарів
▬ великий вибір додаткового обладнання та аксесуарів
▬ підбір обладнання під рішення конкретної задачі виконується висококваліфікованими спеціалістами
▬ багаторічний досвід роботи в даній сфері
▬ можливість встановлення та налаштування обладнання спеціалістами AV-Dnepr
▬ нам довіряють оснащення приміщень аудіовізуальним обладнанням та технічний супровід заходів величезна кількість закладів
▬ комплексний підхід до вирішення кожної задачі
▬ реалізуємо та використовуємо при інтеграції тільки якісне сертифіковане та офіційне обладнання
▬ індивідуальний підхід до кожного Клієнта незалежно від бюджету проекта

▬ домашні кінотеатри
▬ інтерактивні системи в навчальних закладах (інтеракивні дошки та дисплеї, системи голосування)
▬ автокінотеатри
▬ оснащення кінозалів, театрів, концертних майданчиків
▬ оснащення офісних приміщень обладнанням для презентацій, відеоконференц-зв'язку, конференц-зв'язку
▬ оснащення засобами для синхронного перекладу, голосування та тестування різних закладів
▬ встановлення аудіосистем та відеодисплеїв в бізнец-центрах, конференц-залах, торгівельних центрах, ресторанах
▬ візуальні рішення для медичних закладів, ситуаційних центрів
▬ інтеграція системи "розумний будинок"
▬ встановлення системи відеонагляду
▬ робототехніка
▬ комплексна система "інтерактивний тир"
▬ обладнання для лінгафонних кабінетів в навчальних закладів
▬ надаємо обладнання в оренду для проведення різних заходів (презентацій,семінарів, концертів, показу відео тощо)
▬ постгарантійний ремонт проекторів та аудіовізуального обладнання

м. Дніпро, вул. Князя Ярослава Мудрого 59

(в минулому: м. Дніпропетровськ, вул. Ленінградська 59)

Telegram: +380637710086

WhatsApp: +380637710086

e-mail: sales@av-dnepr.com.ua

e-mail: av.int.dnepr@gmail.com

https://shop.av-dnepr.com.ua/

# data[].attributes.attachment_link.title
AV-Dnepr Системний Інтегратор Проектори інтерактивні дошки

# data[].attributes.attachment_link.description
Продаж проекторів, екранів, інтерактивних дощок, інтерактивних дисплеїв. Системна інтеграція. Ремонт проекторів. Оренда проекторів. Встановлення в м. Дніпро

# data[].attributes.headline
Стенди, банери тощо

# data[].attributes.subject
Стенди, банери тощо

# data[].attributes.body
Компанія займається виготовленням тематичних стендів для освітніх закладів, держустанов, підприємств та військових частин. Асортимент нашої продуції різноманітний: кабінетні таблички, фасадні вивіски, штендери та банери, кишеньки, наліпки, цікавий декор стін, привабливі модульні картини, креативні таблички на двері, яскраві наліпки на стіну.

# data[].attributes.attachment_link.title
Стенд Маркет. Стенди для шкіл, організацій та підприємств

# data[].attributes.attachment_link.description
Стенд Маркет. Стенди для шкіл, організацій та підприємств. Індивідуальна розробка за Вашими розмірами - безкоштовно. Швидко. Якісно.

# data[].attributes.body
Товари для навчальних закладів з доставкою по Україні:

Інтерактивні дошки та проектори;
Комп’ютерні класи;
Обладнання кабінетів фізики, хімії, біології;
Оснащення класів географії і математики;
Дидактичні навчальні матеріали та прилади;
Цифрові лабораторії і датчики для експериментів.

Тендерні та прямі закупівлі для шкіл та ВНЗ.

# data[].attributes.attachment_link.description
Комплексне забезпечення навчальних закладів

# data[].attributes.headline
Шкільне обладнання для навчальних закладів

# data[].attributes.subject
Шкільне обладнання для навчальних закладів

# data[].attributes.body
Якісне обладнання для державних та приватних шкіл з доставкою, готове до роботи. Товари для школи в асортименті – окрім представленого в каталозі, доступні для поставки й інші засоби, а також є можливість поставки під замовлення. Пропонуємо тематичне обладнання предметних кабінетів та засоби загального призначення.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Навчальний Стандарт

# data[].attributes.attachment_link.title
Все для шкіл - Постачальник - Навчальний Стандарт

# data[].attributes.attachment_link.description
Навчальний Стандарт - Все для шкіл - Постачальник - 066-99-464-11 Телефонуйте зараз! ⭐ info@nsta.com.ua

# data[].attributes.headline
Обладнання для закладів освіти

# data[].attributes.subject
Обладнання для закладів освіти

# data[].attributes.body
Обладнання для освіти призначено лише для цільового використання в навчанні, наприклад - на основі датчиків і сенсорів цифрової лабораторії не можуть бути виписані метрологічні посвідки чи інші документи що вимагають метрологічної повірки. Але ми завжди йдемо на зустріч дослідникам, експериментаторам та науковцям, що проводять власні дослідження і створюють розробки для змінення нашої держави і виготовлення якісних винаходів в Україні.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Виробник та Постачальник - ТОВ "2Д3Д"

Наші замовники: Міністерство освіти і науки України (МОН), Відділи освіти (регіональні ВО), Об'єднані територіальні громади (ОТГ), Інклюзивно-ресурсні центри (ІРЦ), Загальноосвітні школи (ЗОШ), Дитячі садочки, Ліцеї та професійно-технічні училища (ПТУ), Військові частини (навчальні корпуси), Центри перекваліфікації та підвищення кваліфікації, Інститути та Університети.
Працюємо з бюджетними навчальними закладами та освітніми організаціями інших форм власності.

Обладнання для освіти призначено лише для цільового використання в навчанні, наприклад - на основі датчиків і сенсорів цифрової лабораторії не можуть бути виписані метрологічні посвідки чи інші документи що вимагають метрологічної повірки. Але ми завжди йдемо на зустріч дослідникам, експериментаторам та науковцям, що проводять власні дослідження і створюють розробки для змінення нашої держави і виготовлення якісних винаходів в Україні.

Сучасні засоби і дидактика для НУШ та СТЕМ-освіти

Постачаємо сучасні набори і комплекти обладнання до програми Нова Українська Школа та STEM-освіта в Україні. З кожним набором ви отримуєте методичні вказівки для зручності вчителя, вправи та завдання для учнів, та подальшу підтримку від нас. Пропонуємо комплексні рішення для оснащення предметних кабінетів і навчальних класів з доставкою в регіони та монтажем (є ліцензія на монтажні роботи).

На офіційному сайті ODO.COM.UA ви знайдете оригінальну продукцію світових виробників представлених сервісними центрами в нашій країні та українського виробництва. Нова школа - це освітній простір наповнення якого залежить від вас, а ми підкажемо більш функціональні засоби та можливості для економії.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
обладнання для освіти

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
навчальні засоби

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
навчальні кабінети

# data[].attributes.attachment_link.title
ODO - Обладнання Для Освіти, все для НУШ та СТЕМ-освіти | Доставка по Україні

# data[].attributes.attachment_link.description
Сучасні засоби для навчальних закладів: садочків, шкіл, ліцеїв, інститутів, ПТУ, ВНЗ. ⭐Є готові набори - Консультуємо безкоштовно! ✅Обладнання сертифіковане.

# data[].attributes.headline
Компанія B-Pro 

# data[].attributes.subject
Компанія B-Pro 

# data[].attributes.body
Компанія B-Pro — це комплексне забезпечення навчального процесу: сучасний заклад освіти "під ключ"!

# data[].attributes.attachment_link.title
Шкільне обладнання: товари для шкільних кабінетів - B-Pro

# data[].attributes.attachment_link.description
Обладнання для шкільних кабінетів в інтернет-магазині B-PRO ⭐ Офіційний представник Vernier в Україні ☝ Обладнання для школи ✅ Кращі ціни ☎ Телефонуйте! +38 (044) 353-33-77

# data[].attributes.headline
Загальні критерії скорочено

# data[].attributes.subject
Загальні критерії скорочено

# data[].attributes.body
1. Потужність

2. Розташування у місті

3. Успішність закладу освіти

4. Наявність укриття

5. Мінімалізація зусиль

# data[].attributes.attachment_link.title
Критерії трансформації освіти

# data[].attributes.headline
Модель фінансування старшої школи

# data[].attributes.subject
Модель фінансування старшої школи

# data[].attributes.attachment_link.title
У ВР пропонують радикально змінити модель фінансування старшої школи

# data[].attributes.attachment_link.description
У парламенті зареєстровано законопроєкт, яким пропонується змінити модель фінансування академічних ліцеїв

# data[].attributes.headline
Постанова КМ України від 22 травня 2019 р. № 438Київ "Про затвердження Положення про науковий ліцей"

# data[].attributes.subject
Постанова КМ України від 22 травня 2019 р. № 438Київ "Про затвердження Положення про науковий ліцей"

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Положення про н... _ від 22.05.2019 № 438

# data[].attributes.headline
Презентацію доопрацьовано 10.07.2025

# data[].attributes.subject
Презентацію доопрацьовано 10.07.2025

# data[].attributes.attachment_link.title
Трансформація мережі шкіл м. Чорноморська варіант  станом на 10.07.2025

# data[].attributes.attachment_caption
Закон України "Про освіту"  прийнятий в 2017 році Редакція від 01.06.2025, підстава - 4186-IXПро освіту

# data[].attributes.headline
Закон України "Про освіту"

# data[].attributes.subject
Закон України "Про освіту"

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Санітарний регламент для ЗЗСО 25.09.2020  № 2205

# data[].attributes.subject
Санітарний регламент для ЗЗСО 25.09.2020  № 2205

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ваш броузер застарів!

Нормальне відображення сторінки не можливе через відсутність багатьох потрібних функцій.
Встановіть останню версію браузера для перегляду цього веб-сайту: Firefox, Google Chrome, Opera або Safari.
Ви можете зробити це самостійно або спитайте системних адміністраторів...

Потрібно включити javascript!

Для роботи з цією сторінкою потрібно увімкнути javascript в параметрах браузера.
Крім того, для нормальної роботи необхідно мати підтримку cookies, якщо не встановлено по замовчанню...

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодавство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
законодательство

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
нормативно-правові документи

# data[].attributes.attachment_link.title
Про затвердження Санітарного регламенту для закладів загальної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
База даних "Законодавство України" містить нормативно-правові документи українського законодавства, термінологію, анотації англійською мовою, переліки первиних актів тощо

# data[].attributes.headline
Закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення механізмів мережі ліцеїв для запровадження якісної профільної середньої освіти (2021р)

# data[].attributes.subject
Закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення механізмів мережі ліцеїв для запровадження якісної профільної середньої освіти (2021р)

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Офіційний вебпортал парламенту України

# data[].attributes.attachment_link.title
Про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення механізмів формування мережі ліцеїв для запровадження якісної профільної середньої освіти

# data[].attributes.attachment_link.title
Кількість учнів по паралелям станом на 14/07/2025

# data[].attributes.headline
Критерії формування спроможної освітньої мережів ОТГ (методично-інформаційний посібник

# data[].attributes.subject
Критерії формування спроможної освітньої мережів ОТГ (методично-інформаційний посібник