# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læs transskription af filmen

Tiden efter behandling kan også være svær
Indtil videre har vi jo tænkt meget, at når patienter var raskmeldte, jamen så var det det, og så kunne de vende tilbage til det almindelige liv. Og sådan tænker omgivelserne også meget. Men i de senere år er vi jo blevet meget mere opmærksomme på, at kræftbehandlingerne, som er blevet mere og mere effektive, mere intense, jamen de er ikke helt gratis i den forstand. Man er træt og kan ikke løfte alle de opgaver, som man tidligere kunne.

Det er tit svært at forstå for omgivelserne. Så vi har brug for også at kunne fortælle omgivelserne, at sådan har vi det. Selvom vi ser ud til at være ligesom før, jamen så har vi altså også noget med os, som der skal tages hensyn til.

Vær opmærksom på senfølger og udfordringer
Det er et andet menneske, der er kommet ud på den anden side. Prioriteterne er anderledes, og man har måske også en række senfølger og udfordringer. Mange tidligere kræftpatienter er præget af træthed, som man kan have i mange år efter. Det kan være i form af føleforstyrrelser. Det kan være i form af smerter. Det kan være i form af søvnvanskeligheder. De tænker måske ikke helt så skarpt og så hurtigt, som de synes, de gjorde før, og på den måde har de det sværere i nogen sammenhænge. Men det kan omgivelserne ikke se. Så det kan være meget belastende for tidligere kræftpatienter.

Positive konsekvenser af et kræftforløb
Noget, som man i de senere år, er blevet opmærksom på også i forskningen, det er, ikke for alle patienter, men for nogen tidligere kræftpatienter, jamen der går det faktisk op for dem, at selvom de selvfølgelig ville have undværet det at have fået kræft for enhver pris, så har der også været nogle positive konsekvenser. Det har haft en betydning for, hvordan de oplever sig selv. Hvordan de oplever livet. Hvad der er vigtigt.

De har pludseligt opdaget at, tidligere levede de jo bare livet fra dag til dag med arbejdet og karriere og så videre. Nu er de sådan begyndt at tænke. Det at have haft livets endelighed inde på kroppen, det har gjort, at de pludseligt bliver opmærksomme på deres værdier i livet. Hvad er det for nogle ting, der er vigtige for mig. Det er måske ikke karrieren. Det er måske i virkeligheden at være sammen med dem, der er min familie og dem, der er vigtige for mig. Og det kalder man med et ord posttraumatisk vækst.

Det kan godt være lidt provokerende for nogen. Men ikke desto mindre, så er der faktisk en del patienter, der oplever det sådan.

I denne film giver psykolog og professor Bobby Zachariae indblik i nogle af de tanker og overvejelser, som kræftpatienter ofte får efter endt behandlingsforløb. Filmen er sponsoreret af Bristol Myers Squibb.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tiden efter behandlingen af en kræftsygdom

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs transskription af filmen Tiden efter behandling kan også være svær Indtil videre har vi jo tænkt meget, at når patienter var raskmeldte, jamen så var det det, og så kunne de vende tilbage til det almindelige liv. Og sådan tænker omgivelserne også meget.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Karsten lever med mange senfølger efter kræft, og har været nødt til at ændre sit liv betydeligt. I videoen fortæller han, hvordan bl.a. planlægning og det at tale med andre i samme situation har hjulpet ham. (6:43 min.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Bivirkninger senfølger - Kræftens Bekæmpelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Karsten lever med mange senfølger efter kræft, og har været nødt til at ændre sit liv betydeligt. I videoen fortæller han, hvordan bl.a. planlægning og det at tale med andre i samme situation har hjulpet ham. (6:43 min.)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læs transskription af filmen

Hvordan kan man hjælpe som pårørende?
Efter min erfaring så har mange kræftpatienters pårørende det svært. Det, de tit har det sværest med, det er, at de jo rigtig gerne vil hjælpe. De vil gøre alt det bedste for deres ægtefælle eller familiemedlem. Og nogle gange så går man galt i byen, fordi det ikke er det, deres pårørende har brug for. Som regel er det, kræftpatienter har brug for, faktisk nogen, der vil være tilstede og lytte til én. Én man kan snakke med, eller én, man bare kan være sammen med. Men som pårørende kan man jo tit få lyst til at gøre noget og handle. Og det er ikke altid, det er det, man skal.

Der er ingen tvivl om fra mange års forskning og rigtig mange forskningsprojekter, at en af de vigtigste faktorer for vores trivsel og helbred, det er et godt socialt netværk. Og det gælder også for kræftpatienter. De kræftpatienter, der har et godt netværk, det behøver ikke være stort, men har et godt netværk, som lytter til én. Som kan give én det, som man har brug for på det rigtige tidspunkt. Det gør det meget lettere at håndtere sygdommen og behandlingsforløbet.

Vær åben og tydelig omkring dine behov
Kræftpatienterne tænker jo også på deres pårørende og vil deres bedste og er bekymrede for, hvordan de har det. Jeg tror det aller vigtigste, og det har da også vist sig at være tilfældet, det er at sætte sig ned og snakke om det. Og prøve at snakke om det åbent uden at have fiks og færdige forventninger til hinanden.

Det er vel altid sådan, at hvis man sætter sig ned og taler sammen om tingene med åbent sind, jamen så vil man pludselig opdage: "Gud jamen, du vil jo slet ikke have, jeg skal gøre sådan og sådan. Det er slet ikke dit behov." Så bliv klar og tydelig omkring, hvad det er for nogle behov, du har lige nu. Og hvad er det for nogle behov, du ikke har. Det, tror jeg, er ret vigtigt.

I denne film fortæller Bobby Zachariae, psykolog og professor ved kræftafdelingen på Aarhus Universitetshospital, om nogle af de udfordringer, man som pårørende kan støde på i forbindelse med et kræftforløb. Filmen er sponsoreret af Bristol Myers Squibb.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan er man en god pårørende til en kræftpatient?

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs transskription af filmen Hvordan kan man hjælpe som pårørende? Efter min erfaring så har mange kræftpatienters pårørende det svært. Det, de tit har det sværest med, det er, at de jo rigtig gerne vil hjælpe. De vil gøre alt det bedste for deres ægtefælle eller familiemedlem.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læs transskription af filmen

Hvordan reagerer folk efter at have fået en kræftdiagnose?
Når jeg har talt med kræftpatienter, så får jeg nogle gange det indtryk, at mange leder efter den rigtige måde, at reagere på. Og der tror jeg, det er rigtig vigtigt, at være opmærksom på, at der findes ikke en rigtig måde. Jo, der er en rigtig måde for mig, og der er en rigtig måde for dig. Men der er ikke den rigtige måde, som alle skal reagere på.

Men hvad er så den rigtige måde for mig? Det ved jeg ikke nødvendigvis fra starten af. Det kræver måske noget udforskning, det kræver, at jeg taler med nogen, det handler måske om, at jeg skal forberede en række spørgsmål til lægerne for eksempel. Det kan være jeg skal tænke over, hvordan vil jeg egentlig håndtere relationen til mine pårørende, altså til min ægtefælle, til mine børn og så videre. Hvad er det for nogle ting, der vil være vigtige for mig i den sammenhæng? Og det skal man jo så sætte sig ned og tænke over.

Forsøg at holde stressniveauet nede
En ting man kan gøre det er at være opmærksom på ens stressniveau. Her vil det være vigtigt at kunne stresse af. og rigtig mange patienter har glæde af, at dyrke afspænding på forskellige måder. Det kan være meditation, mindfulness. Det gør at stressniveauet falder. Og når man er mindre stresset, så har man også mere overskud til, at håndtere de udfordringer, der er. Og det vil alt andet lige have nogle positive effekter på ens biologi også og ens fysiske velbefindende.

Vær opmærksom på søvnen
En anden ting, som er vigtig i forbindelse med kræftbehandling, det er søvn. Og man ved at både kræftsygdommen selv, men i høj grad også kræftbehandlingen, udfordrer søvnen, og det er naturligt, at søvnen kan blive forstyrret. Der er det vigtigt, så vidt overhovedet muligt, at sikre den bedst mulige søvn, fordi det har vist sig at have betydning for både evnen til at håndtere behandlingen, og det har betydning for smerter, det har betydning for, hvordan vi egentlig har det.

Hold dig fysisk aktiv
Den tredje ting man kan anbefale kræftpatienter lidt afhængig af, hvordan de har det, og hvor gamle de er, det er at være fysisk aktive, mest muligt. Også under selve behandlingen for eksempel kemoterapien. Fordi det ved vi også fra en lang række undersøgelser, at det ser ud til at have gode effekter. Og det ser også ud til i højere grad, at forebygge udvikling af det, man kalder senfølger. Altså en række af de senskader eller problematikker, som opstår efter behandlingen som konsekvens af behandlingen.

Anerkend dine tanker og følelser
For mange patienter er det jo rigtig svært, at skulle få svar på prøver, svar på undersøgelser, og de bliver bange og bekymrede. Og det er jo naturligt. Og i sådan nogle situationer, er der jo mange der tænker: "Jamen hvad skal jeg gøre?" Nogle gange skal man ikke gøre noget. Nogle gange skal man egentlig give sig selv lov til også at have de bekymringer. Give sig selv lov til at registrere dem. Og i virkeligheden er det det, man ofte taler om i forbindelse med mindfulness, at når man står over for ting, der er meget vanskelige at påvirke, man ikke kan ændre sin måde at tænke på.

Jamen så fungerer det altså bedst, når man er opmærksom på sin måde at tænke på. Registrerer: Okay, nu er jeg altså bange og bekymret, og det er der formodentligt en god grund til. Og når vi får den der afstand, og kan kigge på os selv udefra og registrere, hvordan vi reagerer følelsesmæssigt, så har vi tit lettere ved håndtere det i virkeligheden, end når vi prøver på at lade være med at have de her følelser. Så det er et godt råd i den sammenhæng.

I filmen giver psykolog og professor Bobby Zachariae en række gode råd til at håndtere sygdomsforløbet, når man er diagnosticeret med en kræftsygdom. Filmen er sponsoreret af Bristol Myers Squibb.

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs transskription af filmen Hvordan reagerer folk efter at have fået en kræftdiagnose? Når jeg har talt med kræftpatienter, så får jeg nogle gange det indtryk, at mange leder efter den rigtige måde, at reagere på. Og der tror jeg, det er rigtig vigtigt, at være opmærksom på, at der findes ikke en rigtig måde.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læs transskription af filmen

Livet med mundtørhed
De problemer jeg oplever ved at have mundtørhed, det er, at jeg har talebesvær, jeg har spisebesvær, jeg skal hele tiden fugte mine læber, jeg skal hele tiden være opmærksom på, hvordan jeg trækker vejret. Så meget af min tid går egentlig underbevidst med hele tiden at afsøge mit miljø rundt omkring. Hvad der er at spise, hvad der er at drikke. Og når man kun har en lille flaske, så har man jo altid travlt med at finde ud af, hvor der er et badeværelse henne. Så man lige kan få noget mere vand, eller hvor man kan købe noget vand henne.

Altså jeg er gammel sygeplejerske, og jeg har absolut aldrig haft problemer med at klare noget. Jeg har en handicappet mand, som jeg klarer. Men min egen situation her var svær. Jeg skal i hvert fald fortælle folk omkring mig, hvad der er galt. Nu hvor jeg er kommet rimelig godt igennem tingene, så er jeg begyndt at sige, at det her, det kan vi godt. Det kan jeg godt klare.

Det sociale liv påvirkes ved mundtørhed
Det påvirker det sociale samvær. Og det gør det jo, fordi de fleste mennesker har en ret stor trang til at være en del af en gruppe og ikke virke svag eller syg. I begyndelsen, altså nu er det jo anderledes, men i begyndelsen var jeg meget bevidst om, hvordan jeg så ud.

Det sociale, i hvert fald i Danmark, er jo tit 'så skal vi lige have et lille glas', og 'så skal vi lige spise lidt sammen', og 'så skal vi lige'. Og der er ikke noget af det, jeg rigtig kan deltage i andet end et glas vand. Det er sådan noget med at sige: I stedet for frokost, skal vi så ikke tage en kop kaffe? Og så kan jeg komme med en lækker kage. Flødeskumskager det går så godt. Og jeg kan også godt tåle det.

Omlægning af drikke- og spisevaner
Normalt så kigger man på mad, og så siger man: Ser det godt ud? Kunne jeg tænke mig at spise det? Er det noget, jeg genkender? Ej hvor er det sjovt, og ej hvor smager det godt. Men når man er mundtør, så kigger man på, om man genkender det, om det er farligt, om det er fugtigt nok, hvilke konsistenser der er, og hvor meget arbejde det kræver. Fordi der er altså bare nogle ting, man giver op på, simpelthen fordi der er for meget rengøringsarbejde bagefter.

Når man så har fundet, det man kan spise, så bliver man også dygtig til det. Man får proportionerne flyttet fra: 'nu skal vi have noget god mad og hygge os' til at sige: 'nu skal vi være sammen med nogle dejlige mennesker'. Jeg begyndte meget bevidst at finde nye ting, jeg kunne spise, som jeg ikke havde nogen forudindtagethed om, for at opbygge et nyt bibliotek af erindringer, som kunne gøre, at jeg oplevede, 'nu skal vi have det at spise, og det glæder jeg mig til'.

Der er nogle afsavn, men der er kommet et helt nyt bibliotek af ting. Jeg synes egentlig, at jeg har det ganske godt. Og det er jo fordi, jeg er begyndt at sige til mig selv: 'jamen det går jo egentlig meget fint'. Jeg kan finde ud af at spise, jeg er blevet rigtig social igen, veninderne har fået at vide, hvad der er godt og ikke godt for mig. Når man kommer over de hurdler, så går det egentlig meget godt.

At have mundtørhed medfører en række udfordringer i hverdagen. I denne film møder du Elizabeth og Kate, der begge lever med svær mundtørhed. Filmen er sponsoreret af Colgate.

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs transskription af filmen Livet med mundtørhed De problemer jeg oplever ved at have mundtørhed, det er, at jeg har talebesvær, jeg har spisebesvær, jeg skal hele tiden fugte mine læber, jeg skal hele tiden være opmærksom på, hvordan jeg trækker vejret.

# data[].attributes.body
https://sygehuslillebaelt.dk/patient-og-parorende/saerligt-for-kraeftpatienter/traeningsprogram-for-kraeftpatienter

# data[].attributes.headline
Mine opgaver som SSA i forhold til borgeren med cancer

# data[].attributes.subject
Mine opgaver som SSA i forhold til borgeren med cancer

# data[].attributes.body
Hvad er dine SSA opgaver ved:

o    Tørre slimhinder?

§  Mundpleje

§  Tør næseslimhinde

§  Vaginal tørhed

§  Øjne

o    Udskillelse

§  Diarre

§  Forstoppelse - hvorfor.

§  Kvalme/Opkast hvordan beskytter du dig selv

o    Ernæring

§  Småtspisende

§  Manglende appetit

§  Kvalme

o    Psykisk omsorg

§  Patienten

§  Pårørende

§  Depression

o    Brystkræft

§  Parykpleje

§  Vejledning om hovedbeklædning

§  Selvtillid

§  Seksualitet

§  Tilse operationsområde

§  Smerter

§  Lymfødem