# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Leken skal være en arena for barnas utvikling og læring, og for sosial og språklig samhandling. Onsdag 15. mars inviterte vi til en times webinar om den viktige leken i barnehagen. Her kan du se opptak av webinaret.

# data[].attributes.attachment_link.description
Leken skal være en arena for barnas utvikling og læring, og for sosial og språklig samhandling. Onsdag 15. mars inviterte vi til en times webinar om den viktige leken i barnehagen. Her kan du se opptak av webinaret.

# data[].attributes.body
Kommende utviklingsarbeid?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Leken skal ha en sentral plass i barnehagen, og lekens egenverdi skal anerkjennes. Barnehagen skal gi gode vilkår for lek, vennskap og barnas egen kultur. Leken skal være en arena for barnas utvikling og læring, og for sosial og språklig samhandling.
Rammeplan for barnehagen

Modulene inneholder

Kompetansepakken består av til sammen fem moduler og en egen modul til ledere. Innholdet består i hovedsak av små filmer, ulike tekster, faglig påfyll med påfølgende aktiviteter eller oppgaver der dere kan diskutere, reflektere eller prøve ut i praksis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Målet med kompetansepakken er å bygge opp under kollektiv kompetanseutvikling i barnehagen, og bidra til at du som jobber i barnehage kan øke kompetansen din i arbeidet med lek i barnehagen.

# data[].attributes.body
1 og 2. Barnehagen skal gi barn muligheter for lek, livsutfoldelse og meningsfylte opplevelser og aktiviteter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Eiere av private barnehager kan i vedtektene bestemme at verdiene i loven § 1 ikke skal forankres i den kristne og humanistiske arv og tradisjon.

Private barnehager og barnehager eiet eller drevet av menigheter innen Den norske kirke kan i vedtektene fastsette særlige bestemmelser om tros- eller livssynsformål.

Barnehagen skal være en pedagogisk virksomhet.

Barnehagen skal gi barn muligheter for lek, livsutfoldelse og meningsfylte opplevelser og aktiviteter.

Barnehagen skal ta hensyn til barnas alder, funksjonsnivå, kjønn, sosiale, etniske og kulturelle bakgrunn, herunder samiske barns språk og kultur.

Barnehagen skal formidle verdier og kultur, gi rom for barns egen kulturskaping og bidra til at alle barn får oppleve glede og mestring i et sosialt og kulturelt fellesskap.

Barnehagen skal støtte barns nysgjerrighet, kreativitet og vitebegjær og gi utfordringer med utgangspunkt i barnets interesser, kunnskaper og ferdigheter.

Barnehagen skal ha en helsefremmende og en forebyggende funksjon og bidra til å utjevne sosiale forskjeller.

Departementet fastsetter nærmere regler om barnehagens innhold og oppgaver (rammeplan) ved forskrift.

Barnehagens eier kan tilpasse rammeplanen til lokale forhold.

Med utgangspunkt i rammeplan for barnehagen skal samarbeidsutvalget for hver barnehage fastsette en årsplan for den pedagogiske virksomheten.

Barnehagen og pedagogisk-psykologisk tjeneste skal samarbeide med andre tjenesteytere dersom samarbeid er nødvendig for å gi barnet et helhetlig og samordnet tjenestetilbud. Dersom barnet har individuell plan etter annen lov og forskrift, skal barnehagen og pedagogisk-psykologisk tjeneste delta i samarbeid om utarbeidelse og oppfølging av tiltak og mål i den individuelle planen.

Kommunen skal samordne tjenestetilbudet etter første ledd. Ved behov skal kommunen bestemme hvilken kommunal tjenesteyter som skal ivareta samordningen. Dersom det er oppnevnt barnekoordinator etter helse- og omsorgstjenesteloven § 7-2 a , skal koordinatoren sørge for samordning av tjenestetilbudet.

Barnehagen og pedagogisk-psykologisk tjeneste skal, i tillegg til å følge opp enkelte barn, samarbeide med andre tjenesteytere slik at barnehagen, pedagogisk-psykologisk tjeneste og de andre tjenesteyterne kan ivareta sine oppgaver etter lov og forskrift.

Med tjenesteytere menes kommunale, fylkeskommunale og statlige tjenesteytere, private tjenesteytere som utfører oppgaver på vegne av slike tjenesteytere, barnehager som får tilskudd etter barnehageloven § 19 og skoler som får statstilskudd etter privatskolelova § 6-1.

Barn i barnehagen har rett til å gi uttrykk for sitt syn på barnehagens daglige virksomhet og i saker som gjelder dem selv.

Barn skal jevnlig få mulighet til aktiv deltakelse i planlegging og vurdering av barnehagens virksomhet.

Barnets synspunkter skal tillegges vekt i samsvar med dets alder og modenhet.

I alle handlinger og avgjørelser som gjelder barn i barnehagen, skal hva som er best for barnet, være et grunnleggende hensyn.

For å sikre samarbeidet med barnas hjem, skal hver barnehage ha et foreldreråd og et samarbeidsutvalg.

Foreldrerådet består av foreldrene til alle barna. Foreldrerådet skal fremme foreldrenes fellesinteresser og bidra til at samarbeidet mellom barnehagen og foreldregruppen skaper et godt barnehagemiljø. Er det i forskrift etter § 20 satt en maksimalgrense for foreldrebetaling, kan bare foreldrerådet samtykke til foreldrebetaling utover dette.

Samarbeidsutvalget skal være et rådgivende, kontaktskapende og samordnende organ. Samarbeidsutvalget består av foreldre og ansatte i barnehagen, slik at hver gruppe er likt representert. Barnehagens eier kan delta etter eget ønske, men ikke med flere representanter enn hver av de andre gruppene.

Barnehageeieren skal sørge for at saker av viktighet forelegges foreldrerådet og samarbeidsutvalget.

Virksomheter som har ansvar for barn under opplæringspliktig alder, plikter å søke godkjenning som barnehage når:

Virksomheter etter første ledd må være godkjent før driften settes i gang.

Hver private barnehage skal være et selvstendig rettssubjekt.

Kommunale og private barnehager skal være registrert med eget organisasjonsnummer i Enhetsregisteret.

Første ledd gjelder ikke for barnehageeiere som alene, sammen med nærstående eller selskap i samme konsern eier

Kommunale og private barnehager skal ha vedtekter. Vedtektene skal gi opplysninger som er av betydning for foreldrenes forhold til barnehagen, herunder om

Barnehageeier skal ha internkontroll for å sikre at kravene i denne loven med forskrifter følges.

Internkontrollen skal være systematisk og tilpasset barnehagens størrelse, egenart, aktiviteter og risikoforhold.

Ved internkontroll etter denne paragrafen skal barnehageeier

Kommunen er lokal barnehagemyndighet. Kommunen skal gi veiledning om og påse at barnehagene drives i samsvar med bestemmelsene i denne loven med forskrifter, med unntak av bestemmelsene i kapittel V med forskrifter.

Kommunen har plikt til å tilby plass i barnehage til barn under opplæringspliktig alder som er bosatt i kommunen, jf. § 16. Utbyggingsmønster og driftsformer skal tilpasses lokale forhold og behov.

Kommunen har ansvaret for at barnehagetilbudet til samiske barn i samiske distrikt bygger på samisk språk og kultur. I øvrige kommuner skal forholdene legges til rette for at samiske barn kan sikre og utvikle sitt språk og sin kultur.

Hver kommune skal opprette og føre register til bruk for Arbeids- og velferdsetaten i forbindelse med kontroll av beregning og utbetaling av kontantstøtte etter kontantstøtteloven. Registeret kan samkjøres mot Arbeids- og velferdsetatens register over mottakere av kontantstøtte. Departementet gir forskrift om føringen av registeret, hvilke opplysninger registeret skal inneholde, og behandlingen av disse opplysningene.

Kommunen har rett til innsyn i dokumenter og adgang til barnehagelokaler i den utstrekning dette anses nødvendig for å ivareta kommunens oppgaver som barnehagemyndighet.

Statsforvalteren er klageinstans for vedtak fattet av kommunen eller fylkeskommunen etter §§ 14 og 15, § 19 første ledd, §§ 24 til 26, §§ 35 til 38, § 53 og der det følger av forskrift gitt i medhold av denne loven.

Kommunen avgjør søknader om godkjenning etter en vurdering av barnehagens egnethet ut fra formål og innhold, jf. §§ 1, 1a og 2.

Kommunen kan ved godkjenningen sette vilkår for driften med hensyn til antall barn, barnas alder og oppholdstid.

Kommunens vedtak kan påklages til statsforvalteren.

Departementet kan gi forskrift om midlertidig godkjenning ved etablering av barnehager og barnehageplasser som opprettes for å dekke et midlertidig behov som følge av at det kommer svært mange fordrevne barn under opplæringspliktig alder fra Ukraina.

Barn som fyller ett år senest innen utgangen av august det året det søkes om barnehageplass, har etter søknad rett til å få plass i barnehage fra august i samsvar med denne loven med forskrifter.

Barn som fyller ett år i september, oktober eller november det året det søkes om barnehageplass, har etter søknad rett til å få plass i barnehage innen utgangen av den måneden barnet fyller ett år i samsvar med denne loven med forskrifter.

Barnet har rett til plass i barnehage i den kommunen der det er bosatt.

Søknadsfrist til opptaket fastsettes av kommunen.

Alle godkjente barnehager i kommunen skal samarbeide om opptak av barn. Kommunen skal legge til rette for en samordnet opptaksprosess, der det tas hensyn til barnehagenes mangfold og egenart. Brukernes ønsker og behov skal tillegges stor vekt ved selve opptaket. Ved en samordnet opptaksprosess skal likebehandling av barn og likebehandling av kommunale og private barnehager sikres.

Forvaltningsloven kapittel IV til VI gjelder ikke for opptak i barnehage. Departementet kan gi forskrift om behandling av søknader om opptak i barnehage.

Barn med nedsatt funksjonsevne har rett til prioritet ved opptak i barnehage. Det skal foretas en sakkyndig vurdering for å vurdere om barnet har nedsatt funksjonsevne.

Barn som det er fattet vedtak om etter barnevernsloven § 5-1 første ledd bokstav a til d, § 3-1 og § 3-4 første ledd bokstav b, har rett til prioritet ved opptak i barnehage.

Kommunen har ansvaret for at barn med rett til prioritet får plass i barnehage.

Kommunen kan gi tilskudd til godkjente private barnehager.

Kommunen skal behandle private barnehager som mottar tilskudd, likeverdig med kommunale barnehager. Departementet kan gi forskrift om hva som er likeverdig behandling.

Departementet kan gi forskrift om midlertidig tilskudd til drift av barnehager og barnehageplasser som er godkjent med hjemmel i forskrift etter § 14 fjerde ledd.

0

Tilføyd ved lov 19 juni 2020 nr. 91(ikr. 1 jan 2021 iflg. res. 11 des 2020 nr. 2710), endret ved lov 10 juni 2022 nr. 35 (i kraft 15 juni 2022 iflg. res. 10 juni 2022 nr. 994). Endres ved lov 10 juni 2022 nr. 35 (i kraft 1 juli 2024, endring endret ved lov 2 juni 2023 nr. 17).

Kapitlet gjelder for private barnehager som mottar tilskudd etter § 19.

Formålet med kapitlet er å sørge for at offentlige tilskudd og foreldrebetaling kommer barna i barnehagen til gode.

Dersom barnehagen oppfyller kravene i § 23, kan barnehagen disponere et eventuelt overskudd fritt.

Barnehagen skal bare dekke kostnader som direkte gjelder godkjent drift av barnehagen.

Barnehagen skal ikke overfor eieren, eierens nærstående eller selskap i samme konsern som eier foreta transaksjoner og dekke kostnader på vilkår eller med beløp som avviker fra eller overstiger det som ville vært fastsatt mellom uavhengige parter.

Barnehagen skal ikke ha vesentlig lavere personalkostnad per heltidsplass enn det som er vanlig i tilsvarende kommunale barnehager.

Barnehagen skal kunne dokumentere at offentlige tilskudd og foreldrebetaling er brukt i samsvar med denne paragrafen.

Departementet kan gi forskrift om regnskap, revisjon, rapportering og dokumentasjon.

Barnehagen skal ikke drive eller eie annen virksomhet i samme rettssubjekt som barnehagen.

Barnehagen kan likevel drive eller eie tilleggsvirksomhet som er nært knyttet til barnehagevirksomheten og utgjør en mindre del av den totale virksomheten. Departementet kan gi forskrift om hvilken tilleggsvirksomhet som er tillatt og krav til regnskap, revisjon, rapportering og dokumentasjon.

Første og andre ledd gjelder ikke for barnehageeiere som alene, sammen med nærstående eller selskap i samme konsern eier

Barnehagen skal ikke ta opp lån på andre måter enn i finansforetak. Med finansforetak menes foretak etter finansforetaksloven § 1-3.

Første ledd første punktum gjelder ikke kortsiktig gjeld i forbindelse med den daglige driften.

Bemanningen må være tilstrekkelig til at personalet kan drive en tilfredsstillende pedagogisk virksomhet.

Barnehagen skal minst ha én ansatt per tre barn når barna er under tre år og én ansatt per seks barn når barna er over tre år. Barn skal regnes for å være over tre år fra og med august det året de fyller tre år.

Kommunen kan gi dispensasjon fra kravet til grunnbemanning i andre ledd første punktum for inntil ett år av gangen når særlige hensyn tilsier det. Barnehageeieren skal legge uttalelse fra barnehagens samarbeidsutvalg ved søknaden.

Kommunens vedtak etter tredje ledd kan påklages til statsforvalteren.

For å bli fast eller midlertidig ansatt i barnehage må personer med et annet førstespråk enn norsk eller samisk ha avlagt en norskprøve og ha oppnådd nivå A2 på delprøven i skriftlig framstilling og nivå B1 på delprøvene i leseforståelse, lytteforståelse og muntlig kommunikasjon. Nivåene A2 og B1 skal tilsvare nivåene beskrevet i Det felles europeiske rammeverket for språk.

Kravet om norskprøve etter første ledd gjelder ikke for

Dersom det er pedagogisk forsvarlig, kan barnehageeier ansette personer som ikke oppfyller kravet til norskprøve.

For å bli fast eller midlertidig ansatt som styrer eller pedagogisk leder, må personer med utenlandske yrkeskvalifikasjoner dokumentere norskferdigheter ved å ha

Barnehageeier kan godta annen dokumentasjon av norskferdigheter.

Kravet om norskferdigheter gjelder ikke for personer som har norsk, samisk, svensk eller dansk som førstespråk. Kravet om norskferdigheter gjelder heller ikke for stillinger i barnehager som gir et tilbud på et annet språk enn norsk.

Departementet kan gi forskrift om dispensasjon fra kravet om norskferdigheter.

Den som skal ansettes fast eller midlertidig i barnehage skal legge frem politiattest som nevnt i politiregisterloven § 39 første ledd.

Barnehageeier og kommunen som barnehagemyndighet kan kreve politiattest som nevnt i første ledd for andre personer som regelmessig oppholder seg i barnehagen eller har vesentlig innflytelse på barnehagens drift.

Personer som er dømt for seksuelle overgrep mot mindreårige er utelukket fra fast eller midlertidig ansettelse i barnehager. I andre tilfeller må konsekvensene av merknader på politiattesten vurderes i det enkelte tilfellet.

Departementet gir nærmere forskrifter om gjennomføring av denne paragrafen.

0

Kapitlet med § 19 a til § 19 h tilføyd ved lov 17 juni 2016 nr. 65 (ikr. 1 aug 2016 iflg. res. 17 juni 2016 nr. 679), endret ved lov 19 juni 2020 nr. 91 (ikr. 1 jan 2021 iflg. res. 11 des 2020 nr. 2710, endret paragrafnummer og kapittelnummer).

Barn under opplæringspliktig alder har rett til spesialpedagogisk hjelp dersom de har særlige behov for det. Dette gjelder uavhengig av om de går i barnehage.

Formålet med spesialpedagogisk hjelp er å gi barn tidlig hjelp og støtte i utvikling og læring av for eksempel språklige og sosiale ferdigheter.

Spesialpedagogisk hjelp kan gis til barnet individuelt eller i gruppe. Hjelpen skal omfatte tilbud om foreldrerådgivning.

Kommunen skal oppfylle retten til spesialpedagogisk hjelp for barn bosatt i kommunen.

Fylkeskommunen skal oppfylle retten til spesialpedagogisk hjelp etter denne loven for barn i barnevernsinstitusjon og barn som er pasient i helseinstitusjon eid av regionalt helseforetak, eller i privat helseinstitusjon med avtale med regionalt helseforetak.

Departementet kan gi forskrift om ansvar for utgifter til spesialpedagogisk hjelp, hvem som skal regnes som bosatt i kommunen, refusjon av andre kommuners eller fylkeskommuners utgifter til spesialpedagogisk hjelp, fylkeskommunens ansvar for rett til spesialpedagogisk hjelp for barn i barnevernsinstitusjon og fylkeskommunens ansvar for rett til spesialpedagogisk hjelp for barn som er pasienter i helseinstitusjon eid av regionalt helseforetak, eller i privat helseinstitusjon med avtale med regionalt helseforetak.

Før det blir utarbeidet en sakkyndig vurdering og fattet vedtak om spesialpedagogisk hjelp, skal det innhentes samtykke fra barnets foreldre. Foreldrene har rett til å gjøre seg kjent med innholdet i den sakkyndige vurderingen og til å uttale seg før det fattes vedtak.

Tilbudet om spesialpedagogisk hjelp skal så langt som mulig utformes i samarbeid med barnet og barnets foreldre, og det skal legges stor vekt på deres syn.

Det skal én gang i året utarbeides en skriftlig oversikt over den spesialpedagogiske hjelpen barnet har mottatt og en vurdering av barnets utvikling. Foreldrene og kommunen skal få denne oversikten og vurderingen.

Dersom barnevernstjenesten har overtatt omsorgen etter barnevernsloven § 5-1, har barnevernstjenesten rett til å ta avgjørelser etter dette kapittelet på vegne av barnet. Tilsvarende gjelder ved vedtak om flytteforbud etter barnevernsloven § 4-3 og vedtak om plassering etter barnevernsloven § 4-2.

Før kommunen eller fylkeskommunen fatter vedtak om spesialpedagogisk hjelp, skal det foreligge en sakkyndig vurdering av om barnet har særlige behov for spesialpedagogisk hjelp.

I den sakkyndige vurderingen skal det utredes og tas standpunkt til blant annet:

Departementet kan gi forskrift om innholdet i den sakkyndige vurderingen.

Kommunen eller fylkeskommunen fatter vedtak om spesialpedagogisk hjelp. Dersom vedtaket avviker fra den sakkyndige vurderingen, skal dette begrunnes i vedtaket.

Vedtaket skal inneholde:

Dersom barnet flytter til en annen kommune, skal vedtaket om spesialpedagogisk hjelp gjelde frem til det er fattet nytt vedtak i saken.

Barn under opplæringspliktig alder som har tegnspråk som førstespråk, eller som etter en sakkyndig vurdering har behov for tegnspråkopplæring, har rett til slik opplæring. Retten gjelder uavhengig av om barnet går i barnehage.

Kommunen skal oppfylle retten til tegnspråkopplæring for barn bosatt i kommunen. Før kommunen fatter vedtak om tegnspråkopplæring, skal det utarbeides en sakkyndig vurdering av den pedagogisk-psykologiske tjenesten.

Før det blir utarbeidet en sakkyndig vurdering og fattet vedtak om tegnspråkopplæring, skal det innhentes samtykke fra barnets foreldre. Foreldrene har rett til å gjøre seg kjent med innholdet i den sakkyndige vurderingen og til å uttale seg før det fattes vedtak.

Tilbudet om tegnspråkopplæring skal så langt som mulig utformes i samarbeid med barnet og barnets foreldre, og det skal legges stor vekt på deres syn.

Dersom barnet flytter til en annen kommune, skal vedtaket om tegnspråkopplæring gjelde frem til det er fattet nytt vedtak i saken.

Retten til skyss, tilsyn, reisefølge og innlosjering etter § 36 gjelder tilsvarende for barn med rett til tegnspråkopplæring.

Departementet kan gi forskrift om tegnspråkopplæring for barn under opplæringspliktig alder.

Alle som arbeider i barnehagen, skal følge med på hvordan barna i barnehagen har det.

Alle som arbeider i barnehagen, skal melde fra til barnehagens styrer dersom de får mistanke om eller kjennskap til at et barn ikke har et trygt og godt barnehagemiljø. Styreren skal melde fra til barnehageeieren i alvorlige tilfeller.

Ved mistanke om eller kjennskap til at et barn ikke har et trygt og godt barnehagemiljø, skal barnehagen snarest undersøke saken.

Når et barn eller foreldrene sier at barnet ikke har et trygt og godt barnehagemiljø, skal barnehagen undersøke saken og så langt det finnes egnede tiltak, sørge for at barnet får et trygt og godt barnehagemiljø. Det samme gjelder når en undersøkelse som barnehagen selv har satt i gang, viser at et barn ikke har et trygt og godt barnehagemiljø. Tiltakene skal velges på grunnlag av en konkret og faglig vurdering.

Barnehagen skal lage en skriftlig plan når det skal gjøres tiltak i en sak. I planen skal det stå

Enhver som utfører tjeneste eller arbeid etter denne loven, skal i sitt arbeid være oppmerksom på forhold som kan føre til tiltak fra barnevernstjenesten.

Enhver som utfører tjeneste eller arbeid etter denne loven, skal uten hinder av taushetsplikt melde fra til barnevernstjenesten uten ugrunnet opphold

Enhver som utfører tjeneste eller arbeid etter denne loven, plikter også å gi opplysninger etter pålegg i samsvar med barnevernsloven § 13-4.

Kommuner, fylkeskommuner og private barnehager kan behandle personopplysninger, herunder personopplysninger som nevnt i personvernforordningen artikkel 9 og 10, når det er nødvendig for å utføre oppgaver etter loven.

Ved bytte av barnehage kan barnehagen levere ut personopplysninger, inkludert personopplysninger som nevnt i personvernforordningen artikkel 9 og 10, som er nødvendige for at den nye barnehagen kan gi barnet et tilbud i samsvar med loven, men bare så langt foreldrene har gitt tillatelse.

Departementet kan gi forskrift om behandling av personopplysninger etter første og andre ledd, blant annet om formålet med behandlingen, behandlingsansvar, hvilke personopplysninger som kan behandles, hvem det kan behandles personopplysninger om, bruk av automatiserte avgjørelser, adgang til viderebehandling, utlevering og tilgang til personopplysninger.

Barnehageeieren plikter å gi barnets bostedskommune de opplysningene som er nødvendige for å kunne føre et register som nevnt i § 10 fjerde ledd.

Kommunen fører tilsyn med at barnehagene drives i samsvar med denne loven med forskrifter, med unntak av bestemmelsene i kapittel V med forskrifter.

Kommunen kan gi pålegg til barnehagen om å rette uforsvarlige eller ulovlige forhold ved godkjente eller godkjenningspliktige virksomheter. Hvis fristen for å etterkomme pålegget ikke overholdes, eller forholdet ikke lar seg rette, kan kommunen fatte vedtak om tidsbegrenset eller varig stenging av virksomheten.

Foreldrerådet skal få mulighet til å uttale seg før kommunen fatter vedtak om stenging.

Barnehagen skal uten hinder av taushetsplikt legge frem alle opplysninger som kommunen trenger for å føre tilsyn. Barnehagen skal gi kommunen adgang til barnehagens lokaler.

Statsforvalteren kan i særlige tilfeller føre tilsyn med at barnehagene drives i samsvar med denne loven med forskrifter, med unntak av bestemmelsene i kapittel V med forskrifter.

Statsforvalteren kan gi pålegg til barnehagen om å rette ulovlige forhold. Hvis fristen for å etterkomme pålegget ikke overholdes, eller forholdet ikke lar seg rette, kan statsforvalteren fatte vedtak om tidsbegrenset eller varig stenging av barnehagen. Kommunen og foreldrerådet skal få mulighet til å uttale seg før statsforvalteren fatter vedtak om stenging. Statsforvalterens stengingsvedtak skal sendes kommunen til orientering.

Barnehagen skal uten hinder av taushetsplikt legge frem alle opplysninger som statsforvalteren trenger for å føre tilsyn. Barnehagen skal gi statsforvalteren adgang til barnehagens lokaler.

Utdanningsdirektoratet fører tilsyn med at de private barnehagene drives i samsvar med bestemmelsene i kapittel V med forskrifter og § 9 om internkontroll for å sikre at kravene i kapittel V med forskrifter følges.

Utdanningsdirektoratet kan gi pålegg til barnehagen om å rette ulovlige forhold. Hvis fristen for å etterkomme pålegget ikke overholdes, eller forholdet ikke lar seg rette, kan Utdanningsdirektoratet fatte vedtak om tidsbegrenset eller varig stenging av barnehagen.

Utdanningsdirektoratet kan fatte vedtak om at tilskudd til barnehagen skal holdes tilbake dersom barnehagen har brutt bestemmelser i kapittel V med forskrifter eller § 9 om internkontroll for å sikre at kravene i kapittel V med forskrifter følges.

Utdanningsdirektoratet kan fatte vedtak om at barnehagen skal betale tilskudd tilbake til kommunen dersom barnehagen har brutt bestemmelser i kapittel V med forskrifter.

Kommunen skal få mulighet til å uttale seg før Utdanningsdirektoratet fatter vedtak etter andre, tredje eller fjerde ledd. Utdanningsdirektoratets vedtak skal sendes kommunen til orientering.

Foreldrerådet skal få mulighet til å uttale seg før Utdanningsdirektoratet fatter vedtak om stenging.

Barnehagen skal uten hinder av taushetsplikt legge frem alle opplysninger som Utdanningsdirektoratet trenger for å føre tilsyn. Dersom Utdanningsdirektoratet i forbindelse med gjennomføring av tilsyn har behov for opplysninger fra barnehageeieren eller eierens nærstående, skal Utdanningsdirektoratet ha tilgang til slike opplysninger. Barnehagen skal gi Utdanningsdirektoratet adgang til barnehagens lokaler.

Loven trer i kraft fra den dag Kongen bestemmer. ​1

Når loven trer i kraft, oppheves lov 5. mai 1995 nr. 19 om barnehager. Vedtak som er truffet etter denne loven, gjelder inntil de faller bort eller blir endret etter loven her.

Lov 19. juni 1997 nr. 64 om endringer i lov 5. mai 1995 nr. 19 om barnehager oppheves straks.

Departementet kan gi forskrift med nærmere overgangsregler, som bestemmelser om overføringen av ansvaret for å føre tilsyn med økonomiske forhold i private barnehager fra kommunen til Utdanningsdirektoratet. Det kan også gis bestemmelser som viderefører bestemmelser i loven her om tilsyn, veiledning og reaksjonsmidler etter § § 8 første ledd andre punktum, 8 femte ledd, 9, 9 a, 9 b, 16 og 16 a, slik disse lød før 1. januar 2021.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lov om barnehager (barnehageloven) - Kapittel I. Barnehagens formål og innhold

# data[].attributes.attachment_link.description
Kapittel I. Barnehagens formål og innhold

# data[].attributes.headline
"Et trygt, godt og inkluderende barnehagemiljø"

# data[].attributes.subject
"Et trygt, godt og inkluderende barnehagemiljø"

# data[].attributes.body
Utviklingsarbeid som vi jobber med i personalgruppa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Barnehagen skal arbeide kontinuerlig for å fremme helse, trivsel, lek og læring for barn i barnehagen, og sørge for at barn har et trygt og godt barnehagemiljø.

Målet med kompetansepakken er å bygge opp under kollektiv kompetanseutvikling i barnehagen, og bidra til at du som ansatt kan utvikle kompetansen på trygt og godt psykososialt barnehagemiljø.

Innholdet er knyttet opp mot utfordringer dere møter i arbeidshverdagen.

Her finner dere Trygt og godt barnehagemiljø i kompetanseportalen.

Innhold i modulene

Kompetansepakken består av til sammen syv moduler. Innholdet består i hovedsak av filmer og ulike tekster, med påfølgende aktiviteter eller oppgaver der dere kan diskutere, reflektere eller prøve ut i praksis. Alle moduler har egen lederstøtte.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kompetansepakke om trygt og godt barnehagemiljø

# data[].attributes.attachment_link.description
Barnehagen skal arbeide kontinuerlig for å fremme helse, trivsel, lek og læring for barn i barnehagen, og sørge for at barn har et trygt og godt barnehagemiljø. Målet med kompetansepakken er å bygge opp under kollektiv kompetanseutvikling i barnehagen, og bidra til at du som ansatt kan utvikle kompetansen på trygt og godt psykososialt barnehagemiljø.

# data[].attributes.body
1. Barnehagens verdigrunnlag
Barn og barndom:
- Anerkjenne og ivareta barndommens egenverdi
- Trivsel, vennskap og lek
- Forberedelse til aktiv deltagelse i samfunnet og et godt liv
- Barnets beste

3. Barnehagens formål og innhold
Barnehagen skal ivareta barnas behov for lek:
- Leken sentral plass, lekens egenverdi skal anerkjennes
Personalet skal:
- Observere, analysere, støtte, delta i og berike leken på barnas premisser

8. Barnehagens arbeidsmåter
Personalet skal:
- Ta utgangspunkt i barnas erfaringer, interesser, synspunkter og initiativ i barnehagens daglige arbeid og ved valg og gjennomføring av temaer og prosjekter
- Bygge på kreativitet og lek og være åpne for improvisasjon og barns medvirkning

# data[].attributes.body
- Vanskelig å definere, ingen entydig formel
- Intuitiv fornemmelse av hva lek er
- Barna vet hva som er lek
(x: dukken kan vaskes fordi den er skitten eller fordi man leker at den er...)
- Leker alle?
- Spenning, magi og gøy! (Terje Melaas, kurs)

- En definisjon:
"Lek er et særegent fenomen som gir den som leker følelse av glede, lykke, fornøyelse og velbehag. "

- Leken er frivillig og skjer for moro skyld, sitt eget mål, motivasjon fra en selv, uavhengig av virkeligheten.
- Leken er spontan, der prosessen viktigst (f.x: bygge sandslott).
- Engasjement, egen hemmelig verden, late "som om", ikke er " på ordentlig"
(Birgitta Knutsdotter Olofsson)

- Mønster og dynamikk, orden og kaos
- Fantasi

# data[].attributes.body
31. Alle barn har rett til hvile, fritid og lek og til å være med på kulturelle og kreative aktiviteter.
- Grunnlovsparagraf 104

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hva er barnekonvensjonen?

FNs konvensjon om barnets rettigheter (barnekonvensjonen) er et av verdens viktigste dokumenter. Det gir alle barn og unge under 18 år de samme grunnleggende rettighetene, uansett hvem de er og hvor de bor. Den sier også at barn og unge har krav på spesiell beskyttelse.

Barnekonvensjonen ble vedtatt av FN (De forente nasjoner) 20. november 1989. Den ble ratifisert av Norge 8. januar 1991, og barnerettighetene er en del av norsk lov.

UNICEF er en selvstendig organisasjon i FN-systemet, som forvalter Barnekonvensjonen. Vår oppgave er å kjempe for at barnerettighetene etterleves, og at alle barn får like rettigheter - både i Norge, og i resten av verden.

FN-bygningen i New York

FNs barnekonvensjon enkelt forklart

1. Definisjon av et barn

Alle under 18 år regnes som barn.

2. Ingen diskriminering

Barnerettighetene gjelder alle barn uansett hvem de er, hvor de bor, hvilket språk de snakker, hva religionen deres er, hva de tenker, hvordan de ser ut, hvilket kjønn de har, om de har en funksjonsnedsettelse, om de er rike eller fattige. De gjelder også uansett hvem foreldrene eller familiene deres er, tror på eller gjør. Ingen barn skal behandles urettferdig, uansett grunn.

3. barnets beste

Når voksne bestemmer noe, skal de alltid tenke på hva som er best for barna. Myndighetene skal sørge for at barn blir beskyttet og passet på av foreldrene sine eller andre voksne når det er behov for det. Myndighetene skal sørge for at de som passer på barn gjør en god jobb.

4. Oppfyllelse av barns rettigheter

Myndighetene må gjøre alt de kan for at alle barn i deres land får oppfylt alle rettighetene i barnekonvensjonen.

5. Barns utvikling under familiens veiledning

Myndighetene skal la familier og lokalsamfunn veilede barna sine i bruken av rettighetene. Veiledningen skal følge barnets utvikling, og jo eldre barn blir, desto mindre veiledning trenger de.

6. Liv, overlevelse og utvikling

Alle barn har rett til å leve. Myndighetene må sørge for at barn overlever og utvikler seg på best mulig måte.

Les om hvordan UNICEF jobber med å beskytte barn.

7. Navn og nasjonalitet

Alle barn skal registreres når de blir født og få et navn som er godkjent av myndighetene. Barn må ha et statsborgerskap (tilhøre et land). Når det er mulig, skal barn kjenne foreldrene sine og bli passet på av dem.

8. Identitet

Barn har rett til sin egen identitet - dokumenter som viser hvem de er, som inkluderer deres navn, statsborgerskap og familieforhold. Ingen kan ta dette fra dem, men hvis det skjer, skal myndighetene hjelpe barn å få sin identitet tilbake raskt.

9. holde familier sammen

Barn skal ikke bli skilt fra foreldre sine, unntatt når de ikke blir godt nok passet på - for eksempel om en forelder skader eller ikke tar vare på et barn, eller hvis foreldrene ikke bor sammen. Barn har uansett rett til kontakt med begge foreldrene, unntatt når det ikke er bra for barnet.

10. Kontakt med foreldre i utlandet

Hvis et barn bor i et annet land enn foreldrene sine, skal myndighetene la barnet og foreldrene reise, slik at de kan beholde kontakten og være sammen.

11. Beskyttelse mot kidnapping

Myndighetene må hindre at barn blir tatt ulovlig ut av landet - for eksempel hvis barn blir kidnappet av noen, eller holdt i utlandet av en forelder når den andre forelderen ikke er enig.

12. Respekt for barns meninger

Barn har rett til fritt å si sin mening i alle saker som angår dem. Voksne skal lytte og ta barnets mening på alvor.

13. Ytringsfrihet

Barn har rett til fritt å dele med andre det de lærer, tenker og føler, ved å snakke, tegne, skrive eller på andre måter, så lenge det ikke skader andre.

14. Tanke- og religionsfrihet

Barn kan tenke hva de vil, mene hva de vil og ha den religionen de vil, så lenge det ikke går utover andres rettigheter. Foreldre kan veilede barn i bruken av denne rettigheten. Jo eldre barn blir, desto mindre veiledning trenger de.

15. Starte eller delta i grupper

Alle barn kan bli med i eller starte grupper eller organisasjoner, og de kan møte andre, så lenge det ikke skader andre mennesker.

16. Rett til privatliv

Alle barn har rett til et privatliv. Loven må beskytte barns privatliv, familie, hjem, kommunikasjon og rykte fra innblanding eller angrep.

17. Tilgang til informasjon

Alle barn har rett til å få informasjon fra internett, radio, tv, aviser, bøker og andre kilder. Voksne skal sørge for at informasjonen barn får ikke er skadelig Myndighetene skal oppfordre media til å dele informasjon fra mange forskjellige kilder, på språk alle barn kan forstå.

18. Foreldres ansvar

Foreldre har hovedansvaret for barns oppvekst. Når et barn ikke har foreldre, har andre voksne - verger - ansvaret. Foreldre og verger skal alltid tenke på hva som er best for barnet. Myndighetene skal hjelpe dem. Når et barn har begge foreldre, skal begge være ansvarlige for barnets oppvekst.

19. Beskyttelse mot vold

Myndighetene skal beskytte barn mot vold, misbruk og omsorgssvikt fra de som passer på dem.

Les om hvordan UNICEF jobber med å beskytte barn mot vold og overgrep.

20. Barn uten familier

Alle barn som ikke kan bli tatt vare på av sin egen familie, har rett til å bli godt tatt vare på av voksne som respekterer barnets religion, kultur, språk og andre forhold ved barnets liv.

21. Barn som er adopterte

Når barn blir adoptert, er det viktigst å gjøre det som er best for dem. Om et barn ikke kan bli godt nok tatt vare på i sitt eget land - for eksempel ved å bo hos en annen familie - kan de bli adoptert til et annet land.

22. BARN PÅ FLUKT

Alle barn som flytter fra hjemlandet sitt til et annet land som flyktninger, skal få hjelp og beskyttelse og ha de samme rettighetene som barn som er født i landet de kommer til.

23. Barn med nedsatt funksjonsevne

Alle barn med funksjonsnedsettelse har rett til å leve et fullverdig og best mulig liv. Myndighetene skal fjerne alt som hindrer barn med funksjonsnedsettelse i å bli selvstendige og delta aktivt i samfunnet.

24. Helse, vann, mat, miljø

Barn har rett til best mulig helsehjelp, rent drikkevann, sunn mat og et rent og trygt miljø å bo i. Alle voksne og barn skal ha informasjon om hvordan de kan holde seg trygge og sunne.

Les om hva UNICEF gjør for å sikre barn rent vann.

25. Vurdering av barns bosted

Alle barn som ikke bor hjemme fordi de trenger omsorg, beskyttelse eller helsehjelp, har rett til å få situasjonen sin sjekket med jevne mellomrom der de bor, for å se om alt går bra og om dette fortsatt er det beste stedet for barnet å være.

26. Sosial og økonomisk hjelp

Myndighetene skal sørge for penger eller annen støtte for å hjelpe barn fra fattige familier.

Les om hva UNICEF gjør for å bekjempe familiefattigdom.

27. Mat, klær og et trygt hjem

Barn har rett til mat, klær og et trygt sted å bo, slik at de kan utvikle seg på best mulig måte. Myndighetene skal hjelpe familier og barn som ikke har råd til dette.

Les om hvordan UNICEF jobber med ernæring.

28. Tilgang til utdanning

Alle barn har rett til en utdanning. Grunnutdanningen skal være gratis. Videregående skole og høyere utdanning bør være tilgjengelig for alle barn. Barn bør oppfordres til å ta utdanning på høyest mulig nivå. Disiplin i skolen må respektere barns rettigheter, og vold skal aldri brukes.

Les om hva UNICEF gjør for å sikre at barn får tilgang til utdanning.

29. Utdanningens mål

Barns utdanning skal hjelpe dem til å utvikle sin personlighet, evner og egenskaper fullt ut. Den skal lære barn å forstå sine egne rettigheter og til å respektere andres rettigheter, kulturer og forskjeller. Utdanningen skal hjelpe barn til å leve i fred og til å beskytte miljøet.

30. Minoritetskulturer, språk og religion

Alle barn har rett til å bruke sitt eget språk, sin egen kultur og religion - selv om disse er annerledes enn hos flertallet i landet der de bor.

31. Hvilke, lek, kultur, kunst

Alle barn har rett til hvile, fritid og lek og til å være med på kulturelle og kreative aktiviteter.

32. Beskyttelse mot skadelig arbeid

Barn har rett til beskyttelse mot arbeid som er farlig eller som går utover deres utdanning, helse eller utvikling. Om barn arbeider, har de rett til å være trygge og til å få rettferdig lønn.

33. Beskyttelse mot narkotika

Myndighetene må beskytte barn mot å bruke, lage, frakte eller selge narkotika.

34. Beskyttelse mot seksuelt misbruk

Myndighetene skal beskytte barn mot alle former for seksuell utnyttelse og misbruk, inkludert mot mennesker som tvinger barn til å ha sex mot betaling eller som tar seksualiserte bilder eller filmer av dem.

35. Forhindring av menneskehandel

Myndighetene skal sørge for at barn ikke blir kidnappet eller solgt eller tatt med til andre land eller steder for å bli utnyttet.

36. Beskyttelse mot utnytting

Barn har rett til å bli beskyttet mot alle andre former for utnyttelse, selv om disse ikke er nevnt spesielt i denne konvensjonen.

37. Barn i fengsel

Barn som beskyldes for lovbrudd, skal ikke bli drept, torturert, behandlet grusomt, bli dømt til livstid i fengsel eller satt i fengsel sammen med voksne. Fengsling skal alltid være siste utvei og vare kortest mulig. Barn i fengsel skal få juridisk hjelp og muligheten til å holde kontakten med sine familier.

38. Beskyttelse i krig

Barn har rett til beskyttelse i krig og konflikt. Ingen barn under 15 år kan bli med i forsvaret eller delta i krigføring.

Les om hva UNICEF gjør for å beskytte barn i krig.

39. Hjelp etter misbruk og skade

Barn har rett til hjelp hvis de har blitt skadet, forsømt, utnyttet, behandlet dårlig eller påvirket av krig, slik at de kan få tilbake sin helse og verdighet.

40. Barn som bryter loven

Barn som blir beskyldt for å bryte loven, har rett til hjelp av advokat og til å bli behandlet rettferdig. Det bør være mange ordninger for å hjelpe disse barna til å bli gode medlemmer av samfunnet. Fengsel skal være siste utvei.

41. Beste lov for barn gjelder

Hvis lovene i et land beskytter barns rettigheter bedre enn barnekonvensjonen, skal disse lovene brukes.

42. Alle må kjenne barns rettigheter

Myndighetene skal fortelle om barnekonvensjonen til barn og voksne, slik at alle kjenner til barns rettigheter.

43.-54. Hvordan konvensjonen fungerer

Disse artiklene forklarer hvordan myndighetene, FN - inkludert FNs barnekomité og UNICEF - og andre organisasjoner arbeider for at alle barn skal få alle sine rettigheter oppfylt.

Hvorfor er barnerettighetene så viktige?

Barn er en sårbar gruppe med spesielle behov for beskyttelse. Det handler ikke bare om å få husly, trygghet og omsorg, men om å bli behandlet som individer med egne rettigheter.

Rettighetene den beskriver gjelder absolutt alle barn. Hovedprinsippet er at barnets beste skal komme først, i alle situasjoner, overalt. Den gjelder alle under 18 år og under alle forhold - både i krig og fred.

HVILKE LAND HAr signert BARNEKONVENSJONEN?

Alle land i verden bortsett fra USA har ratifisert barnekonvensjonen. Men flere land har reservert seg mot deler av den.

Alle stater som har sluttet seg til barnekonvensjonen må følge det som står i den. FNs barnekomité (CRC) overvåker hvordan barn har det i landene som har sluttet seg til konvensjonen om barns rettigheter, og kommer med anbefalinger om hvordan situasjonen kan bedres.

Ditt bidrag nytter!

UNICEF får ingen økonomisk støtte fra FN. Vi finansieres av frivillige bidrag fra myndigheter, næringsliv og private givere. Derfor trenger vi enda flere engasjerte mennesker som ønsker å forandre verden sammen med oss!

# data[].attributes.attachment_link.description
FNs Barnekonvensjon er en internasjonal avtale som gir alle verdens barn de samme rettighetene. UNICEF jobber for at barnerettighetene skal bli fulgt.

# data[].attributes.body
- Lekelyst
- Fremme lekens egenverdi- lek for lekens skyld
- De voksnes ansvar å skape er miljø som lokker barn til lek, og som gir lyst og mulighet til lek
- Oppgave

# data[].attributes.body
- Lek og samspill bidrar til å utvide språklige og sosiale ferdigheter
- Aktiv deltakelse i lek styrker språket til barn

# data[].attributes.headline
Vennskap, fellesskap, samhørighet og inkludering

# data[].attributes.subject
Vennskap, fellesskap, samhørighet og inkludering

# data[].attributes.body
- Felles tema og aktiviteter
- At foreldre/ansatte er rollemodeller og snakker om alle i barnehagen
- Besøke hverandre
- "Alle leker sammen", være raus, alle har noen å leke med
- Verne om leken

# data[].attributes.body
- Selvfølelse
- Empati
- Prososial adferd
- Selvhevdelse
- Selvkontroll (bl.a. turtaking)

# data[].attributes.body
Kap. 3 i Rammeplanen, kommer etter omsorg, lek og danning:
- Barna skal oppleve et stimulerende miljø som støtter opp om deres lyst til å leke, utforske, lære og mestre

Gjerne voksne opptatt av:
- Samspill og sosial kompetanse
- Språkbevissthet
- Kommunikasjon
- Realfag
- Bearbeide og øve på prøve ut/mestre følelser
- Livsmestring og psykisk helse
osv...
HUSK: LEKENS EGENVERDI!

# data[].attributes.body
- Barn- Barn
- Voksen- Barn
- Voksen- Voksen

# data[].attributes.body
- Opplevelser og erfaringer
(x: Begravelse, andre?)
- Sett/Hørt om
- Vanskelig/Utfordrende
- Ubegripelige
- Prøve ut
- Lav terskel

# data[].attributes.body
- Barns medvirkning
- Mulighet for å utvide tema/aktiviteter etter interesse
- Tema i årshjul
- De ansatte inspirerer og utvider leken
- Dagsrytmen
- Ukesrytmen
- Mindre overganger der det går
- Tid til lek
- Dele opp i grupper
- Ikke satt opp planlagte aktiviteter hver dag
- Blåbærklubben

# data[].attributes.body
- Leken er ikke en styrt aktivitet av en voksen
- Ikke påtvunget

# data[].attributes.body
-- Grensesetting
- Robuste barn
- Regler
- Spenning

# data[].attributes.body
- Vår visjon: "Vi er aktive!"
- Utfordring for personalet å gi tilbakemeldinger/beskjeder i hentetida da vi har fokus på barna- Kom til oss!
- Gjøre barna selvstendige
- Tett på
- Viser at vi bryr oss om de og at de er viktige for oss
- Tar barns viktigste uttrykk på alvor
- Improviser