# data[].attributes.body
Navn: Aicha
Alder: 73 År
Sygdom: Osteoporose
Hun har lånt en rollator,skråpude, og strømpepåtager fra ortopædkir.
Hun har dårlig balance og OUH har levet en genoptræningsplan med funktions vurdering.
Bolig: hun bor i egen lejlighed på 1 sal.
Interesser: Aicha  har aldrig dyrket fritidsinteresser. Hun kunne dog godt lide håndarbejde.
Netværk: ægtemand, 3 børn, 7 børnebørn
sosu- hjælper eller assistent, sygeplejeske

# data[].attributes.body
dokumentationspligt er  et skrift materiale ,der beviser noget bestemt/ændringer fra det normale.

# data[].attributes.body
Social og sundhedshjælperen opgaver er at hjælpe borgeren med personlig og praktisk hjælp i dagligdagen.
Det kan fx. være borgeren, der har brug for hjælp i sit eget hjem, pga. kronisk sygdom, et handicap eller alderdom.
En SSH udfører opgaver der ligger indenfor servicelovens rammer, men i enkelte tilfælde kan en social- og sundhedshjælper efter særlig oplæring udføre visse opgaver, der ligger inden for sundhedslovens rammer.

Fokus på andres menneskers velvære og pleje.
Støtte og vejlede borger

# data[].attributes.body
At være subjektiv betyder at give udtryk for egne synspunkter.

# data[].attributes.body
Selvbestemmelsesret er retten til at bestemmer over sig selv og sit eget liv.
Det er en rettighed alle borgere over 18 år har i en situation hvor borger afviser hjælp og der skal man respektere borgerens selvbestemmelsesret.

# data[].attributes.body
At være objektiv betyder at holde sig til sagen og ikke give udtryk for egne synspunkter.

# data[].attributes.body
Når man skriver om borgerens tilstand og dine handlinger i dokumentations systemet, skal du være opmærksom på dit sprog.
Hverdagssprog og udtryk som fx "kropumulig", fucked up, 24/7 osv. er subjektive udtryk, som signalerer at du er uprofessionel.
De personer so skal læse det, du har skrevet, forstår måske heller ikke dine slangord og vendinger.
Borgeren har også ret til at læse det, det du har skrevet, og et "uheldigt" sprogbrug kan virke meget stødende på borgeren og hans pårørende.

# data[].attributes.body
Omsorgspligt er pligt til at hjælpe og støtte personer, der ikke kan tage vare på deres egne interesser.
Omsorgspligten fremgår af serviceloven (personlig hjælp og praktisk hjælp)

# data[].attributes.body
Som social - og sundshjælper/assistent har du pligt til at dokumentere og videregive dine observationer , når observerer afvigelser fra det normale.
Dokumentation vil sige, at du beskriver de observationer og handlinger, du udfører hos de borgere, du kommer hos.
Når du dokumenterer, udtrykker du dig på skrift, og dermed tale om envejskommunikation. Dvs. at du skal være meget præcis og professionel i den måde, du skriver på.
Det, du skriver, bliver læst, som det står, og du kan ikke supplere med en mundligt forklaring.

Du skal beskrive borgeren i forhold til det, du hører, ser, lugter, og mærker - ikke det, du tror eller mener.
Du/man kan jo tage fejl.
Du skal altså være objektiv, og ikke subjektiv, når du dokumenterer. Man/skal også beskrive dine handlinger i et kort og præcist sprog.

# data[].attributes.body
Tavshedspligt  betyder,  at du ikke må videregive personlige oplysninger om mennesker ,du har haft med at gøre i dit arbejde.

# data[].attributes.body
1. Personlig hjælp
(kropvask, hudpleje og klipning af negle, hårvask og flisering , barbering etc

2. Praktisk hjælp
(rengøring, madservice, tøjvask, indkøb)

# data[].attributes.body
1. Staten = er sundheds _og ældreministeriet og ministrene ( det er dem  de regulerer sundhedsvæsnet)
2. Regionerne=   har ansvar  for ;
sygehusene  =sygehusene blive mere  specialiserede og behandlingen mere effektive  med forventet kortere  indlæggelser.
praksissektoren =består af praktiserende læger og speciallæge, fysioterapeuter ,kiropraktorer ,psykologer ,fodterapeuter,
3. Kommunerne = har ansvar  for flere tilbud, bl.a(a) hjemmepleje(yde praktisk og personlighjælp  samt madservice til borgerne (b) hjemmeplejen

# data[].attributes.body
Den del af af sundhedsvæsnet, der kan overtage eller fortsætte behandlingen af borgeren.
Hvis borger f.eks. har behov for mere behandling der kræver flere resurser, kan det være nødvendigt at han får kontakt til den sekundære sundhedssektor.
Borger vil blive sendt videre til sygehus, hvor der er specielt uddannede læger og andet personale, der kan give en hurtigere og mere effektiv behandling.

# data[].attributes.body
Den del af sundvæsnet der har mest og første kontakt til borgeren, som følges tæt.
Det omfatter bl.a
- Egen læge og praktiserende speciallæger
- Hjemmepleje og plejehjem/center
- Apotek
- Sundhedspleje (Børn og unge)

# data[].attributes.body
Fokus på andres menneskers velvære og pleje.
Støtte og vejlede borger

# data[].attributes.body
Kirsten får hjælp af egen læge, apotek, SSH - hjemmeplejen/sygeplejeske (som hører til primærsektoren når hun er hjemme).
Hun får også behandling ude på sygehuset, får hun hjælp af sekundære sektoren, som sygehuset hører under.