# data[].attributes.attachment_link.title
Școala Gimnazială ”Iustin Pîrvu”, Poiana Teiului - un nou parteneriat școlar internațional Erasmus plus

# data[].attributes.attachment_link.description
Prima zi a lunii martie a fost pentru Școala Gimnazială ”Iustin Pîrvu”, Poiana Teiului, începutul unui nou parteneriat școlar internațional Erasmus plus,

# data[].attributes.headline
SLEGS-Transnational meeting in Romania, march 2023

# data[].attributes.subject
SLEGS-Transnational meeting in Romania, march 2023

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pentru o perioadă de trei zile, între 29 și 31 martie 2023, Școala Gimnazială "Iustin Pîrvu" Poiana Teiului a fost gazda primei întâlniri transnaționale din cadrul proiectului internațional Erasmus+ "Stop learning gaps due to digital skills !"(SLEGS), în calitate de coordonator.

Șase profesori străni din trei țări au participat la activități variate pe tema reducerii decalajelor în învățare cauzate de lipsa competențelor digitale, au intrat în contact cu cultura românească (dezvăluită de către elevii școlii gazdă prin spectacole artistice, prezentarea portului popular și a tradițiilor) și au vizitat câteva dintre cele mai deosebite obiective turistice ale județului Neamț. Profesorii școlii primitoare au vrut să se asigure că experiența musafirilor va fi una cu un impact puternic și au organizat, pentru partenerii din A sim'in Nesli Imam Hatip Ortaokulu Turcia, İstanbul, S U „Hristo Botev" Bulgaria, Бургас (Burgas), Sungurlare și O OU Petar Pop Arsov Macedonia de Nord Скопски , Skopie, o mobilitate din care fiecare a rămas cu amintiri de neuitat.

Dincolo de aspectele legate de tema principală a parteneriatului, s-au putut observa reacțiile și entuziasmul elevilor la cunoașterea profesorilor străini, cărora le-au adresat întrebări. Urmează ca pe parcursul desfășurării proiectului să aibă loc schimbul de experiență și colaborarea directă atât între cadrele didactice dintre cele patru școli, dar și între elevii acestora, fiecare categorie beneficiind de activități de formare și învățare pentru îmbunătățirea competențelor digitale cu scopul creșterii calității actului educațional, a motivației școlare și profesionale și a rezultatelor învățării.

În cadrul întâlnirii a avut loc și concursul pentru stabilirea logo-ului proiectului, la care au participat câte cinci logo-uri din fiecare țară care au trecut printr-o preselecție la nivelul școlii de proveniență). Tot acum s-a stabilit perioada în care va avea loc următoarea mobilitate, cea din Bulgaria, cât și responsabilitățile fiecărui partener până la acea dată. Proiectul are un plan de implementare detaliat, dar și niște reguli de cooperare agreate de părți, astfel încât să își atingă obiectivele în proporție de 100%.

Echipa de proiect de la nivelul școlii coordonatoare a fost apreciată pentru seriozitate, munca în echipă , cooperare și comunicare dar, mai ales, pentru activitățile de calitate care au alcătuit programul celor trei zile. Directorul școlii din Sungurlare, domnul Nikolay Rusev, profesor de informatică și TIC, și-a exprimat în mod direct admirația: "Țin să apreciez atenția acordată detaliilor, implicarea echipei, coordonarea profesorilor. Fiecare zi a avut un program pregătit cu multă atenție și meticulozitate. A fost super! Mi-aș dori ca la următoarea mobilitate să mă ridic și eu la acest nivel la care a fost mobilitatea din România!"

La rândul lor, profesorii din Turcia și din Macedonia de Nord și-au manifestat dorința de a răspunde, cu aceeași ospitalitate, în cadrul activităților ce vor avea parte în școlile lor.

# data[].attributes.attachment_link.title
Școala Gimnazială "Iustin Pîrvu" Poiana Teiului - gazda primei întâlniri transnaționale din cadrul proiectului internațional Erasmus+ "Stop learning gaps due to digital skills !" ©

# data[].attributes.attachment_link.description
Pentru o perioadă de trei zile, între 29 și 31 martie 2023, Școala Gimnazială "Iustin Pîrvu" Poiana Teiului a fost gazda primei întâlniri transnaționale din cadrul proiectului internațional Erasmus+ "Stop learning gaps due to digital skills !"(SLEGS), în calitate de coordonator.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Una dintre cele mai moderne gradinite din judetul Neamt, este la Poiana Teiului si a fost data recent in folosinta, dupa ce a fost refăcuta din temelii.

Noua gradinita este in centrul comunei, chiar langa primarie si a fost complet reabilitata cu fonduri europene. In cladire a functionat tot o gradinita, insa aceasta ajunsese intr-o stare de degradare greu de imaginat.

Astazi, gradinita a capatat o cu totul alta infatisare, atat la interior cat si la exterior, aici fiind indrumati pentru primii pasi spre scoala, 86 de copii.

Proiectul a costat aproximativ 2.700.000 de lei, investitie in urma careia, a iesit o unitate de invatamant "ca afara".

In curte a fost amenajat un loc de joaca, iar in interior, nu a fost lasat nimic la voia intamplarii, mobilierul, dotarile si aspectul general, creând un mediu cald si primitor atat pentru cei mici, cat si pentru cadrele didactice.

De la grupuri sanitare special concepute pentru copii, pana la laptopuri, sisteme audio si video (videoproiector), jucarii, mobilier, cabinet medical si frigidere pentru alimente, totul arata ca la manual.

Structurata pe doua nivele, parter plus etaj, cladirea a fost prevazuta pana si cu un lift modern pentru persoane cu dizabilitati. Acesta se pliaza langa balustrada, iar la nevoie, se desface din telecomanda si urca pe un sistem de rulare, pe balustrada, pana la etaj. Tot pentru siguranta, exista si sistem de supraveghere video, atat la interior cat si la exterior.

" Gradinita reprezinta fundatia intregii educatii a copiilor din comuna Poiana Teiului si nu numai. Tocmai de aceea, procesul modernizarii si reabilitarii a reprezentat un pilon esential al valorilor dupa care comunitatea noastra se ghideaza.

Modernizarea spatiului de gradinita in intregime, va conferi prescolarilor o atmosfera propice dezvoltarii in conditii de siguranta si totodata a activitatilor celor mici si educatorilor. Acest mediu, care acum se ridica la cele mai bune standarde europene, va putea oferi cadrul dezvoltarii si conturarii abilitatilor de care orice copil ar trebui sa beneficieze intr-o societate sanatoasa si prospera ", a declarat Ana Ancuța, primărița comunei Poiana Teiului.

I.C.

# data[].attributes.attachment_link.title
Una dintre cele mai moderne grădinițe din Neamț, este la Poiana Teiului (foto)

# data[].attributes.attachment_link.description
Una dintre cele mai moderne gradinite din judetul Neamt, este la Poiana Teiului si a fost data recent in folosinta, dupa ce a fost refăcuta din temelii. Noua gradinita este in centrul comunei, chiar langa primarie si a fost complet reabilitata cu fonduri europene.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pentru ca o unitate de învățământ să meargă ca pe roate, este necesar ca aceasta să fie, în primul rând, condusă de un om implicat, care să își iubească meseria și implicit, copiii.
De un astfel de om are parte Școala Gimnazială „Iustin Pîrvu" Poiana Teiului. Doamna prof. Mariana Deleanu este directorul acestei școli din anul 2017, o persoană activă care iubește foarte mult ceea ce face și acest lucru se vede prin diferitele proiecte în care este implicată școala. Îndrăgită de copii, părinți și de către colegi, doamna director și‑a câștigat respectul prin felul său de a fi și prin realizările dobândite de când este la conducerea acestei instituții. Doamna director a fost drăguță și ne‑a acordat din timpul său pentru a ne răspunde la câteva întrebări:
R: De cât timp sunteți directorul Școlii "Iustin Pîrvu", Poiana Teiului? M.D. : Sunt directorul acestei școli din 9 ianuarie 2017. Decizia de numire a fost emisă în perioada sărbătorilor de iarnă 2016 , după validarea rezultatelor concursului pentru ocuparea funcțiilor de directori ,care a avut loc în perioada octombrie-decembrie 2016. R: V-ați "acomodat"cu ușurință la cererile acestui job? M.D. : Fiind o persoană activă în viața școlii și înainte de a deveni director, nu mi-a fost greu să mă acomodez cu noile responsabilități. Mai degrabă celorlalți le-a fost greu să se acomodeze cu schimbarea. R: Ați întâmpinat vicisitudini de-a lungul timpului,în meseria pe care ați ales-o?Dacă da,cum ați reușit să le depășiți? M.D. : Sigur că am avut și momente grele de-a lungul timpului în profesia pe care mi-am ales-o .Dar, având în vedere că a fost alegerea mea și că am pus suflet în fiecare zi în activitățile desfășurate, am trecut peste toate vicisitudinile . În profesia de cadru didactic, dacă nu faci cu drag munca zilnică , rezultatele nu se văd . Există o diferență între cei care au vocație și cei care vin la școală ca la un serviciu oarecare. Dacă ai norocul să lucrezi în domeniul care îți place , ai șansa să obții satisfacție din munca depusă. Dar, cei mai norocoși sunt elevii care au profesori dăruiți. R: Care este cea mai mare împlinire,realizare pe care ați reușit să o înfăptuiți pentru școala dumneavoastră? M.D. : Ca profesor, cea mai mare realizare este când te asiguri că elevul a înțeles ceea ce l-ai învățat , indiferent dacă e vorba de noțiuni, comportamente sau atitudini , când știe să folosească ceea ce-l înveți atât în contexte cunoscute cât și în situații noi. Ca director, cea mai mare realizare pentru școală este implicarea în proiecte internaționale , deoarece atât elevii cât și profesoriii sau părinții au posibilitatea de interacționa cu persoane din alte țări, de a cunoaște mai multe aspecte ale vieții sociale, culturale sau familiale , de a observa atitudini, reacții și comportamente în situații diverse, de a aprecia și a promova interculturalitatea, dar și posibilitatea de a cunoaște și promova patrimoniul cultural al țării noastre. Aceste proiecte sunt ca o poartă deschisă către noi orizonturi , existând oportunități variate de dezvoltare atât în plan cognitiv cât și socio-emoțional. Beneficiile implicării în astfel de proiecte sunt cu atât mai mari cu cât singura contribuție a fiecărui participant este măsurată în timp , implicare, interes și seriozitate, finanțarea acestora fiind din fonduri europene , prin agentia națională ANPCDEFP. Desigur că mi-am propus să realizez și alte lucruri de mare importanță, cum ar fi transformarea unităților din comună în școli moderne , începând de la aspect , până la dotare și strategii didactice. Dar, din păcate, de la "a vrea" până la " a putea" e cale lungă , pentru că toate necesită fonduri, iar învățământul nu este văzut ca o prioritate pentru cei care au putere de decizie. PIB-ul prea mic ne determină să ne zbatem an de an să asigurăm școlilor doar strictul necesar . Mai există speranțe la bugetul local , însă , de multe ori nici acesta nu poate acoperi toate nevoile școlii. R: În viitorul apropiat, va participa școala în cadrul vreunui proiect educațional? Dacă da,care este acela? M.D.: Școala noastră participă de-a lungul anului școlar la multe proiecte educaționale , unele mai mici , altele mai importante ,în unele ca parteneri, în altele ca organizatori sau inițiatori. În viitorul apropiat vom participa la proiectul educațional dedicat Centenarului Marii Uniri . Chiar dacă în fiecare an sărbătorim 1 Decembrie , însă dorim ca anul acesta să fie o sărbătoare deosebită, care să-și merite importanța celor 100 de ani. Deși nu avem un spațiu adecvat pentru a organiza o festivitate cu toți elevii școlii, ne vom organiza așa cum și strămoșii noștri au făcut-o acum un secol :cu dorința de a fi suflet lângă suflet și a ne bucura împreună de acest important eveniment. În luna februarie vom desfășura simpozionul interjudețean "Altfel de povești", care a avut un succes deosebit la edițiile anterioare, datorat temei pe care acesta o abordează: remedierea emoțională a elevilor cu ajutorul poveștilor terapeutice. Interesul crescut din partea cadrelor didactice din județ , dar și din țară, de la grădiniță până la liceu, dar și a consilierilor școlari ne face să credem că aceasta este o problemă de actualitate, tot mai mulți copii având diverse probleme emoționale cauzate de factori și situații multiple. Sperăm că și anul viitor , februarie 2019, vom avea cel puțin numărul de participanți de la ediția anterioară . De precizat este faptul că , deși nu există niciun beneficiu material , echipa de cadre didactice îți dedică timpul desfășurării acestui proiect în toate etapele sale. Cea mai mare bucurie a noastră este atunci când vedem că rezultatul muncii noastre se concretizează într-o culegere cu povești terapeutice cu studii de caz și exemple de bune practici și când știm că aceasta este utilizată de către colegii din țară care se confruntă cu situații similare în clasele de elevi. Suntem fericiți că putem facilita schimbul de experiență între profesori , în abordarea elevilor cu probleme emoționale. R: Ne puteți spune în câteva cuvinte :ce înseamnă să fii directorul unei școli? M.D. : Am început să privesc școala din altă perspectivă. Mi-am schimbat viziunea de la nivelul unei clase ( pe care o conduceam până nu demult ) la nivelul întregii școli . A fi director , pentru mine, nu înseamnă a avea o funcție, prestigiu , importanță. A fi director înseamnă, în primul rând, responsabilitate . E greu, pentru că lucrăm cu oameni, pentru oameni. E greu pentru că suntem atât de diferiți , avem concepții , idealuri și credințe diferite. E dificil , știind că viitorul copiilor depinde , în mare parte, de felul în care noi profesăm. E și mai greu, știind că viitorul țării depinde de succesul cu care noi, în parteneriat cu părinții, reușim să formăm caractere .

# data[].attributes.attachment_link.title
Interviul săptămânii cu directorul Școlii "Iustin Pîrvu", Mariana Deleanu ©

# data[].attributes.attachment_link.description
Pentru ca o unitate de învățământ să meargă ca pe roate, este necesar ca aceasta să fie, în primul rând, condusă de un om implicat, care să își iubească meseria și implicit, copiii. De un astfel de om are parte Școala Gimnazială „Iustin Pîrvu" Poiana Teiului. Doamna prof.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Combaterea violenței în școli, preocuparea DGASPC Neamț

DGASPC Neamț în parteneriat cu Primăria comunei Poiana Teiului și Școala Gimnazială Iustin Pârvu din localitate au desfășurat miercuri, 31 mai, o acțiune de prevenire și informare a copiilor pe tema bullyngului și a violenței în școli. Activitatea a fost organizată în cadrul săptămânii Școala Altfel și a avut scopul de a-i informa pe copii cu privire la consecințele violenței și de a preveni orice formă de abuz a căror victimă ar putea fi chiar elevii. Au fost prezenți peste 50 de elevi din mai multe clase de gimnaziu precum și 4 cadre didactice printre care și directorul unității de învățământ, profesorul Mariana Deleanu. De asemenea, a fost prezent și un reprezentant al Serviciului de Asistență Socială din cadrul primăriei care a facilitat și intermediat relația DGASPC - școală. Bullying-ul reprezintă un comportament ostil sau de excludere și de umilire a cuiva. Un copil este etichetat, tachinat, batjocorit în cercul său de cunoștințe sau de către colegi care îl strigă într-un anume fel (făcând referire la aspectul fizic sau probleme de ordin medical/ familial). Uneori aceste tachinări se transformă în îmbrânceli sau chiar, în unele cazuri, în atacuri fizice. Bullying reprezintă o formă de abuz emoțional și fizic care se întâmplă pe coridoarele școlii, în curte, pe străzi și, din păcate, uneori și în sălile de clasă. Nedepistat la timp, bullying-ul poate lăsa traume și poate avea repercusiuni ireversibile asupra adaptabilității copilului în societate.
Specialiștii DGASPC sunt preocupați de combaterea acestui fenomen motiv pentru care constant au loc astfel de acțiuni de prevenire în școlile din județ.

# data[].attributes.attachment_link.title
Poiana Teiului~combaterea violenței în școli! ©

# data[].attributes.attachment_link.description
Combaterea violenței în școli, preocuparea DGASPC Neamț DGASPC Neamț în parteneriat cu Primăria comunei Poiana Teiului și Școala Gimnazială Iustin Pârvu din localitate au desfășurat miercuri, 31 mai, o acțiune de prevenire și informare a copiilor pe tema bullyngului și a violenței în școli.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sărbătorirea Centenarului la școlile din Comuna Poiana Teiului, Județul Neamț

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Începutul noului an școlar este unul plin de speranțe la Școala Gimnazială "Iustin Pîrvu", copiii fiind primiți în spații care corespund reglementărilor actuale . În plus , conducerea școlii încearcă să găsească toate posibilitățile pentru a îmbunătăți și moderniza baza materială a școlii , astfel încât fiecare copil să poată beneficia de aceleași condiții ca cei care învață în mediul urban .
Fondurile insuficiente pe care școala, an de an, le gestionează cu mare cumpăneală, nu au ajuns niciodată pentru a achiziționa calculatoare, laptopuri, videoproiectoare sau table interactive . Chiar dacă școala dispune de conexiune la internet , în timpul lecțiilor profesorul nu poate folosi resursele educaționale atât de variate , care sunt puse la dispoziție gratuit , de către profesori din întreaga lume, pentru că nu au mijloacele necesare. Pentru a reduce decalajul dintre sat și oraș, directoarea școlii de la Poiana Teiului caută în permanență soluții.
Dacă anul trecut a fost reînființată biblioteca școlii , cu un număr de aproximativ 2350 de volume , educația tinde să fie sprijinită acum cu resurse educaționale în format digital. În acest sens, proiectul "Acces către viitor" care a fost declarat câștigător , în cadrul programului "Dăm click pe România", desfășurat de Asociația Ateliere fără Frontiere în parteneriat cu Kaufland România , vine în preîntâmpinarea nevoilor elevilor și cadrelor didactice ale școlii, având ca scop modernizarea şi dotarea spațiilor școlii pentru derularea de activităţi şcolare şi extraşcolare ce va genera creşterea şanselor de reuşită şcolară şi profesională.
Existența unor mijloace moderne de învățare asigură cadrelor didactice posibilități materiale pentru crearea și aplicarea cu elevii a unor contexte noi de învățare, moderne, adaptate realității existente în societate, dar în același timp atractive pentru elevi, fapt ce va genera pe termen mediu și lung creșterea gradului motivațional al elevilor pentru învățare și dezvoltare și implicit reducerea absenteismului și a ratei abandonului școlar.

Cele 15 calculatoare au fost primite la sfârșitul lunii august și distribuite deja în sălile de clasă, urmând a fi folosite în cadrul lecțiilor de predare- învățare - evaluare sau a altor activități extracurriculare.
Doamna director Deleanu Mariana caută în continuare sponsori și proiecte pentru dotarea școlilor din comună cu alte mijloace de învățare interactivă ( videoproiectoare și smart board-uri pentru fiecare clasă ).

# data[].attributes.attachment_link.title
Copiii de la Școala Gimnazială "Iustin Pîrvu" , se vor bucura anul acesta de 15 calculatoare ©

# data[].attributes.attachment_link.description
Începutul noului an școlar este unul plin de speranțe la Școala Gimnazială "Iustin Pîrvu", copiii fiind primiți în spații care corespund reglementărilor actuale . În plus , conducerea școlii încearcă să găsească toate posibilitățile pentru a îmbunătăți și moderniza baza materială a școlii , astfel încât fiecare copil să poată beneficia de aceleași condiții ca cei care învață în mediul urban .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
E deja un obicei ca în fiecare an de Crăciun, elevii Școlii Gimnaziale „Iustin Pîrvu”, Poiana Teiului, alături de doamna director Mariana Deleanu, de cadre didactice și de părinții copiior, să ofere daruri bătrânilor de la Centrul medico-social Ceahlău, unde trăiesc acum 51 de bătrâni .

„Am cerut sprijinul părinților care s-au mobilizat și au donat bani și alimente.
Am reușit să oferim bătrânilor cadouri conținând dulciuri, fructe, dar și obiecte de îmbrăcăminte.
Tot părinții au oferit o masă caldă celor care sunt internați în Centrul medico-social social.
Sperăm, prin acțiunea aceasta de voluntariat, să le formăm copiilor atitudini civice, să dorească să își ajute aproapele, să empatizeze cu cei în nevoie, să simtă bucuria de a oferi.
Astăzi am fost la centru cu un grup de 20 de copii și patru cadre didactice.
Copiii au colindat și au urat bătrânilor sărbători fericite, alinându-le acestora singurătatea. Pe mulți dintre cei internați acolo îi cunoaștem de ani de zile.
Bătrânii s-au bucurat de vizita noastră, iar personalul de acolo a fost amabil. Directorul centrului a stat de vorbă cu noi și a oferit copiilor suc și dulciuri. După formula „dar din dar…” și copiii au primit din sarmalele pe care chiar ei le-au adus pentru a fi puse pe masă bătrânilor.
Ne-am întors acasă bucuroși că am fost de ajutor și am învătat că faptele fac diferența. În comparație cu cei aflați în nevoie, nouă-celorlalți-chiar nu ne lipsește nimic! Nu sărbătorile ar trebui să fie fericite, ci fiecare dintre noi să facem pe ceilalți fericiți! E mai plăcut să oferi decât să primești! Cine nu ne crede pe cuvânt, să încerce!” , ne-a declarat doamna Mariana Deleanu.

# data[].attributes.attachment_link.title
A ajuns moșul și la bătrânii de la Centrul medico-social Ceahlău ©

# data[].attributes.attachment_link.description
Ziar Bicaz - A ajuns moșul și la bătrânii de la Centrul medico-social Ceahlău

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
În contextul pandemiei Covid 19 , imediat după suspendarea cursurilor am căutat soluții pentru continuarea învățării și pentru menținerea legăturii claselor , atât între profesori și elevi , cât și între copii. Cel mai la îndemână ne-a fost crearea grupurilor de lucru Whatsapp: unii diriginți au creat clase , alți profesori și-au creat grupuri de lucru pe discipline . Alternativ s-a lucrat și pe grupuri Messenger - asociate Facebookului. Elevii au fost receptivi , profesorii - în mare parte - implicați , așadar m-am gândit că ar fi bine să avansăm un pic , deoarece e greu să urmărești pe Whatsapp sau pe Messenger sute de mesaje ... De la începutul lunii aprilie am obținut numele de domeniu al școlii - sciustinpirvu.ro ( prin achizitie de pe SICAP) , apoi am activat contul GSuite al școlii . A urmat o muncă titanică - pentru că nu avem informatician , ca multe alte școli din mediul rural - aceea de a crea conturi pentru profesori și elevi, apoi aceea de a crea clasele , cu toate disciplinele, pe platforma Google Classroom si de a-i invita acolo pe elevi și pe profesori. Am utilizat aplicatiile ADMA și SIIIR pentru a genera niște coduri de acces pentru cadre didactice și elevi , apoi le-am activat manual- lucru deloc ușor , având în vedere că au fost generate conturi pentru toți elevii școlii ( de la clasa pregătitoare până la clasa a VIII-a , în total 325 de copii, fără preșcolari ). Deși puțin sceptici la început, au reușit să intre , rând pe rând în clasele online. E destul de dificil pentru cei care nu au mai lucrat pe platforme , dar atât cadrele didactice cât și elevii s-au adaptat la noile cerințe treptat.
In momentul de față există o mică parte a elevilor care nu au deloc acces la internet ( 35 ), iar 121 de copii folosesc ocazional telefonul părinților. Restul elevilor dețin un dispozitiv propriu - cei mai mulți , telefon. E greu , fără tabletă sau laptop, pentru că ecranul telefonului este mic, copii au dispozitive neperformante și cei mai mulți intră cu greu la lecțiile video sau nu pot deschide documentele de pe Classroom . Activități de învățare se desfășoară la toate disciplinele , elevii primind feed-back de la profesori zilnic. Sigur că sunt și situații, puține la număr, în care elevii nu doresc să participe la lecții sau nu își rezolvă sarcinile de lucru , însă acestea sunt cazurile care se întâlneau în clase și în scoala obișnuită. Există o mică parte a elevilor care au luat deja vacanță - nefiind activi la ore- însă sunt destul de mulți - la fiecare clasă- care sunt silitori și cărora chiar a început să le placă lucrul pe platformă. Pentru aceștia merită să lucrăm , chiar dacă uneori , programul de lucru al cadrelor didactice este cu mult prelungit. Din acest punct de vedere trebuie să ne mândrim că suntem printre primele școli din mediul rural care au început relativ devreme să lucreze pe o platformă, iar participarea cadrelor didactice este de 100% . Avem profesori buni și motivați, dar rezultatele depind nu numai de implicarea acestora , ci și de cea a părinților , care trebuie "să-i trimită la școală " - fie ea și online.
Pentru a oferi tuturor elevilor șanse egale la educație , am solicitat primăriei si consiliului local al comunei să ne sprijine în achiziționarea unor tablete sau alte dispozitive pentru elevii fără posibilități materiale. Din nefericire, deși au trecut mai bine de trei săptămâni, aleșii locali s-au gândit că școala nu este o prioritate și nu au aprobat solicitarea noastră.
În aceste momente nu doar continuăm învățarea, ci ne și străduim să asigurăm condițiile igienico-sanitare pentru revenirea elevilor la programul de pregătire și pentru desfășurarea examenului de Evaluare Națională.
Se va face dezinfecția scolilor și microbuzelor înainte de data de 2 iunie, asigurate de Primărie.
Conform ordinului comun al Ministerului Educației și Cercetării și al Ministerului Sănătății din 08.05.2020, trebuie respectate o serie de măsuri stricte, care înseamnă procurarea unor materiale și existența unor fonduri . Și în această direcție am întâmpinat dificultăți , deoarece de la Consiliul Local am primit bani pentru achizitia unor uscătoare de mâini , un serviciu de dezinfecție a școlii și 1000 de lei pentru materiale de dezinfecție , fonduri insuficiente deoarece pentru primirea elevilor sunt necesare și alte materiale , cum ar fi : termometre cu infraroșu, covorașe dezinfectante pentru intrare, dispensere și dezinfectanți de mâini la intrarea în sălile de clasă , săpun și hârtie igienică zilnică, benzi pentru marcarea culoarelor de trecere, solutii pentru curățenie pe baza de clor sau alcool , recipiente pentru colectarea măștilor uzate etc, toate acestea depășind cu mult pragul de 1000 de lei . Când ne gândim că din septembrie vom avea nevoie de mai multe materiale pentru curățenie și igienă , nu știm la cine să mai apelăm, dacă autoritățile locale nu vor găsi soluții pentru asigurarea fondurilor necesare școlilor.

Din primele statistici , elevii claselor a VIII-a sunt puțin dezorientați și e normal să fie așa. Sunt prima generație de elevi care se despart fără a avea parte de ora festivă și primii care vor da un examen cu masca la gură . Dar, fiind un pas decisiv în viață , fiecare îi acordă o importanță deosebită , cu speranța că vor avea parte, măcar în viitorul apropiat, de normalitate.
Atât elevii de la Școala Gimnazială Petru Vodă cât și cei de la Școala Gimnazială "Iustin Pîrvu" Poiana Teiului vor participa la programul de pregătire , pe care îl vom organiza respectând prevederile legale și măsurile igienico-sanitare corespunzătoare. Totodată părinții pot decide dacă îi vor lăsa sau nu la pregătire, analizând cu atenție relația beneficiu- risc . Dat fiind faptul că în comuna noastră nu au fost cazuri confirmate de Covid-19 și nici persoane carantinate , sperăm că activitatea noastră va decurge normal.
Cei mai mulți dintre elevii noștri sunt mulțumiți de felul în care se lucrează , sunt activi și interesați. Pentru ceilalți , învățarea continuă , dar fără posibilitatea de ne vedea online Dacă vom obține sprijin de la autoritatea locală, vom fi cu toții fericiți.

Le dorim tuturor elevilor și profesorilor sănătate și speranță! Abia așteptăm să ne revedem la școală!

Director,
Prof. Deleanu Mariana

Sursa: ZiarBicaz.RO

# data[].attributes.attachment_link.title
Viața online a elevilor din Poiana Teiului ©

# data[].attributes.attachment_link.description
În contextul pandemiei Covid 19 , imediat după suspendarea cursurilor am căutat soluții pentru continuarea învățării și pentru menținerea legăturii claselor , atât între profesori și elevi , cât și între copii. Cel mai la îndemână ne-a fost crearea grupurilor de lucru Whatsapp: unii diriginți au creat clase , alți profesori și-au creat grupuri de lucru pe discipline .

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miercuri, 14 martie 2018 , în sala de sport a Școlii Gimnaziale "Iustin Pîrvu" a avut loc o demonstrație de karate pentru elevii și părinții din Poiana Teiului.
Activitatea a fost organizată de către d-na Ancuța Ana, primarul comunei , și d-na Mariana Deleanu, directorul școlii, din dorința de a oferi elevilor cu vârste între 6 și 16 ani o alternativă sănătoasă de petrecere a timpului liber, în contextul în care tot mai mulți copii sunt atrași de tehnologiile moderne și internet , petrecându-și tot mai mult timp în mediul online, care poate deveni un dușman al copiilor nesupravegheați îndeaproape de către părinți.
Cei care vor alege să participe la aceste cursuri se vor dezvolta, nu numai din punct de vedere fizic, ci vor învăța ce este disciplina și autodisciplina, stăpânirea de sine, perseverența, cooperarea și rezistența, elemente de bază pentru dezvoltarea caracterului elevilor.
La activitate au participat aproximativ 50 de elevi și 30 de părinți, care au fost încântați de demontrația efectuată de către sensei Mihai Popa și un grup de copii mai experimentați de la Hangu.
După prezentare, elevii prezenți au putut exersa câteva exerciții pentru începători, ghidați de către sensei și echipa sa. Activitățile se vor desfășura în fiecare săptămână, în zilele de miercuri și vineri , de la ora 17,00.

# data[].attributes.attachment_link.title
Demonstrație de karate pentru elevii și părinții din Poiana Teiului, la Școala Gimnazială "Iustin Pîrvu" ©

# data[].attributes.attachment_link.description
Miercuri, 14 martie 2018 , în sala de sport a Școlii Gimnaziale "Iustin Pîrvu" a avut loc o demonstrație de karate pentru elevii și părinții din Poiana Teiului.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
BALTAG FLORENȚA, RUSU EUGENIA

POVEȘTI
VINDECĂTOARE
-Culegere de basme terapeutice și studii de caz-

POIANA TEIULUI
2018
ISBN 978-973-0-26652-8

2018
Poiana Teiului

ARGUMENT

SCOP:

Simpozionul îşi propune să reunească în paginile unei cărţi electronice cele mai
valoroase " altfel de poveşti", în scopul utilizării lor de către toţi doritorii de remediere
emoţională în rândul copiilor cu probleme de acest fel.

OBIECTIVE:

✓ Prezentarea unor poveşti terapeutice şi a mesajelor poveştilor vizând stări şi sentimente,

de către cadrele didactice din învăţământul preşcolar sau primar din ţară şi psihologi;
✓ Realizarea unui schimb de experienţă între cadrele didactice care se confruntă cu
probleme emoţionale în rândul copiilor;
✓ Crearea unei "baze de date" cu posibilele tulburări emoţionale ale copiilor şi multiple
modalităţi de remediere a lor;
✓ Realizarea unei cărţi în format electronic cu poveştile terapeutice create de participanţi
având ISBN;
✓ Realizarea unei expoziţii - concurs cu desene ce reprezintă personaje cu care se
identifică copiii.

RESPONSABILI:

4
Director, prof. Mariana Deleanu - Şcoala Gimnazială „Iustin Pîrvu", Poiana Teiului

Consilier Educativ - prof. Mariana Deleanu - Şcoala Gimnazială „Iustin Pîrvu", Poiana Teiului

ORGANIZATORI/ COORDONATORI : Școala Gimnazială "Iustin Pîrvu"

profesor înv. primar Valeria Doboş - Şcoala Gimnazială „Iustin Pîrvu", Poiana Teiului

profesor înv. primar Mariana Deleanu - Şcoala Gimnazială „Iustin Pîrvu", Poiana Teiului

profesor înv. preşcolar Eugenia Rusu - Şcoala Gimnazială „Iustin Pîrvu", Poiana Teiului

profesor înv. primar Florenţa Baltag- Şcoala Gimnazială „Iustin Pîrvu", Poiana Teiului

ECHIPA DE PROIECT:

profesor înv. primar Valeria Doboş - Şcoala Gimnazială „Iustin Pîrvu", Poiana Teiului

profesor înv. primar Mariana Deleanu - Şcoala Gimnazială „Iustin Pîrvu", Poiana Teiului

profesor înv. preşcolar Rusu Eugenia - Şcoala Gimnazială „Iustin Pîrvu", Poiana Teiului

profesor înv. primar Baltag Florenţa - Şcoala Gimnazială „Iustin Pîrvu", Poiana Teiului

Director adj. Prof. Maria Doroftei

secretar -șef Anișoara Juncănariu

GRUP ŢINTĂ:

preşcolari, şcolari mici, cadre didactice din învăţământul preuniversitar şi universitar din ţară,
psihologi;

DURATA PROIECTULUI: 1 octombrie 2017 - 31 martie 2018

INVITAŢI: cadre didactice din comuna Poiana Teiului, psihologi, reprezentanţi ai

Consiliului Local

PROGRAMUL SIMPOZIONULUI:

9,00 - 9,30 Sosirea participanţilor şi a invitaţilor

9,30 - 10,00 Deschiderea simpozionului

10,00 - 12,00 Desfăşurarea programului

5
12,00 - 12,30 Pauză pentru cafea

12,30 - 13,00 Înmânarea diplomelor de participare

13,00 - 14,00 Dialoguri interactive, feed-back, bilanţ

REGULAMENT DE PARTICIPARE

Simpozionul se adresează cadrelor didactice din învăţământul preuniversitar şi

universitar din ţară, psihologilor, copiilor din toate nivelurile de învăţământ.

a. Secţiuni:

✓ B)pentru cadre didactice şi psihologi :

1. o poveste creată în scop terapeutic însoţită de mesajul pe care îl transmite,
precum şi o scurtă descriere a comportamentelor care s-au dorit a fi corectate
cu ajutorul acesteia;
2. o poveste terapeutică preluată de la specialişti şi folosită cu succes în cazuri
concrete (se specifică şi sursa de informaţie/ autorul , dar se face și o prezentare
a studiului de caz);
3. o pildă religioasă , contextul în care s-a folosit și beneficiile acesteia;
Este obligatoriu să fie descrisă problema/ persoana asupra căreia s-a intervenit, dar și
rezultatele observate !

b. Înscrierea participanţilor și trimiterea lucrărilor :

până la data de 24.02.2018, data când are loc SIMPOZIONUL

pe baza fişei de înscriere din anexă , pe adresa de email dobos_valeria@yahoo.com

prin trimiterea poveştii terapeutice create, descrierea cazului și rezultatele obținute, în

format electronic , la adresa de e-mail dobos_valeria@yahoo.com

6
Atenție! Fișa de înscriere se va trimite odată cu lucrarea cadrului didactic.

Dacă participați și cu elevi (desene), în plic trimiteți doar lucrările copiilor, fără fișă.
Creațiile literare ale copiilor se vor trimite numai în format electronic, în document Word,
însoțite de fișa de înscriere și lucrarea cadrului didactic.

Participarea elevilor nu este condiționată de participarea cadrului didactic la secțiunea B.

prin trimiterea lucrărilor copiilor în plic pe adresa ( numai pentru desene):

Școala Gimnazială "Iustin Pîrvu"

Localitatea Poiana Teiului,

Str. Principală, jud. Neamț, cod 617340

c. Redactarea lucrărilor (poveştilor terapeutice):

se va face în format A4, caractere 12 Times New Roman, la 1 rând, cu margini egale de 2
cm, cu caractere româneşti;

titlul va fi scris cu majuscule (caractere Times New Roman 14 bold, centrat);

la 2 rânduri sub titlu se vor scrie: numele şi prenumele autorului şi instituţia

(caractere Times New Roman 12 bold);

documentul va fi salvat în Word și denumit cu numele/ prenumele cadrului didactic

participant , urmat de cuvântul "simpozion " ( Ex. popescu.maria.simpozion )

lucrările trebuie să respecte și normele de scriere ortografică

fiecare autor îşi asumă responsabilitatea pentru lucrarea creată şi răspunde de originalitatea
lucrării sale;

lucrările care nu respectă regulile, mai sus menționate, vor fi respinse

coordonatorii nu își asumă rolul de corectori

poveștile create / preluate care sunt neînsoțite de descrierea cazului vor fi considerate
incomplete și nu vor fi acceptate

✓ Lucrările elevilor(desene/ pictură) se vor realiza pe foaie A4 în tehnică la alegere.

✓ Creațiile literare ale elevului se vor încadra între o jumătate de pagină și două pagini,
după regula de redactare precizată mai sus

OBSERVAŢII:

✓ Povestea terapeutică creată trebuie să abordeze o temă care poate fi legată de

dezvoltarea emoţională şi socială: dificultăţi în legătură cu controlul furiei, nemulţumiri

Vă așteptăm cu mult drag să ne fiți alături !

Organizatorii:

Prof. înv. primar Mariana Deleanu

Prof. înv. primar Valeria Doboş

Prof. înv. primar Florenţa Baltag

Prof. înv. preşcolar Eugenia Rusu

8
Simpozion Regional
Ediția a VI-a

2018
Poiana Teiului

2. „Câinele în ogradă" - prof.Albu Ioan Cristinel, Școala Gimnazială, loc. Găiceana, județul
Bacău

3. „Povestea băiețelului prea comod" - Prof. Apostu Mihaela, Școala Gimnazială nr.2, loc.
Botoșani, jud. Botoșani

6. „Anxietatea de performanță a micului școlar- Povestea Cosminei" - Prof.Barbu Liliana,

profesor învăţământ primar, Şcoala Gimnazială „Vasile Alecsandri", loc. Roman, judeţul
Neamț
Elevi:
Grigoraș Casandra - Daniela
Ciocoiu Diana
Grigore Dimitria - Gabriela

9. „Ţup - Ţup" - Prof.înv.preșcolar: Boriceanu Aurelia, Grădinița cu Program Normal

Nr.3, loc. Săcele, jud. Brașov
Elevi:
Coțofrei Raluca
Giuvelea Sara- Maria
Lupan Eliza

10. „Poate că sunt un curcubeu"...Poveștile terapeutice în dezvoltarea emoțională-Prof. înv.

primar Buță Dorica, Școala Gimnazială „George Călinescu", loc. Onești, jud. Bacău

11." Rolul poveștilor terapeutice în terapia tulburărilor emoțional- comportamentale" -

Prof.psihopedagog Cernat Cristina, Centrul Școlar de Educație Incluzivă Nr.2, loc.
Comănești, jud. Bacău
Elevi:
Corban Andreia
Maftei Sebastian - Petrică

14. „Corbuleț cel neastâmpărat" - Prof.înv.primar Oțel Anamaria Nicoleta, Școala Gimnazială
,,Avram Iancu'', loc. Unirea, jud. Alba

15. „Talentul ascuns" - Documentarist Cotoarbă Ioana, Liceul Tehnologic, loc. Mîrşa, Jud.
Sibiu

16." Sunt timid" - Prof. înv. primar Crețu Corina, Școala Gimnazială "Grigore Ungureanu",
loc. Ceahlău, jud. Neamț
Elevi:

17. „Încredere/lipsa de încredere" - Crișan Maria, profesor învățământ primar, Liceul

Tehnologic, loc. Jidvei, jud. Alba

Elev:

Popa Iulia - Salvați pădurea- compunere

12
26. "Poveste cu mesaj terapeutic pentru lipsa de încredere în ceilalți" - Prof.Grigoriu Ștefan,
Centrul Școlar pentru Educație Incluzivă, loc. Târgu Neamț, jud. Neamț

27. „Un exemplu de urmat" - Prof. înv. primar Hoboi Virginia ,Școala Gimnazială „Ioan
Luca",loc. Farcașa, jud. Neamț
Chiorbeja Nicoleta

34. „Importanța acceptării complimentelor" - Prof. Lupu Roxana, Școala Profesională

Specială „Sf. Stelian", loc. Botoșani, jud. Botoșani

35. Metoda ,,STORYTELLING,,- metodă de consiliere terapeutică - Prof. Psihhopedagogie

specială Ardeleanu Oana - Florentina, Centrul Școlar de Educație Incluzivă nr. 2, loc.
Comănești, jud. Bacău

13
36. „Buburuza" - Prof. înv. primar Mocanu Elena, Ṣcoala Gimnazială ,,Iustin Pirvu", loc.
Poiana Teiului Structura - Ṣcoala Gimnazială Petru Vodă, jud. Neamț

Elevi:

38. „Tânărul care era invidios pe prinț" - Prof. înv. primar Munteanu Ștefania - Carmen,
Școala Gimnazială, loc. Hangu, jud. Neamț

39. „Jucăriile fericite" - Prof.înv.preşc: Munteanu Anişoara, Grădiniţa Buhalniţa, loc.

Hangu, jud. Neamț
Elevi:
Ciucanu Ioana
Baciu Alexandra
Brânzucă Mihai

42. „Nerespectarea regulilor în interiorul unui grup" - Profesor înv. primar Novac Viorica,
Şcoala Gimnazială „M. Sadoveanu", loc. Brăila, jud. Brăila

47. „Perseverența - cheia succesului" - Prof. Popovici Daniela,Școala Gimnazială "Avram

Iancu", loc. Unirea, jud. Alba
48. „Literele năzdrăvane" - Prof. înv. primar Peșa Cătălina, Școala Gimanzială, loc. Nanov,
jud. Teleorman
Elevi:
Vasile Cătălina

15
Flămânzeanu Diana
Roșu Marius

49. „Dezvoltarea emoțională a copilului prin povestioare și poezii" - Educatoare Petraru

Cristina, Școala Gimnazială nr. 8, loc. Piatra Neamț, jud. Neamț

52. „Anuța învinge frica de întuneric" - Prof. înv. primar Olaru Milica, Școala Gimnazială
"Iustin Pîrvu ", loc.Poiana Teiului, jud. Neamț

54. "Poveste terapeutică" - Prof.înv.primar Doboș Maria, Școala Gimnazială, loc. Răchiteni,
Jud. Iași

63. „Complotul" - Prof.înv.primar Urea Marcela, Liceul Tehnologic, loc.Mîrşa, Jud. Sibiu

73. „Floarea zâmbitoare" -Prof. înv. primar Dorneanu Livia, Școala Gimnazială „Ion
Teodorescu", loc. Cotârgași, jud. Suceava
Elevi:

88. Înv. Vlaicu Ionela, Școala Gimnazială nr.13, loc. București, Sector 1
Elevi:
Rădulescu Cristina

90. „Ștersătura" - Prof. înv. primar. Panțiru Ana, Școala Gimnazială , loc. Tulgheș, jud.
Harghita
91. Prof. înv. primar Filip Victorița, Școala Gimnazială nr.13, loc. București, Sector 1

110. Înv. Iordăchescu Florența, Școala Gimnazială Jariștea- Structura Școala Promară
Scînteia, loc Jariștea, jud. Vrancea

23
Elevi:
Tihan Răzvan - Cosmin

Știrbu Mihail- Alexandru

115. "Povestea ca modalitate de viață"- Director adj. Sângeap Nadia Mihaela, Lic.Tehnologic
,,Ion Creangă" Pipirig, Jud.Neamţ

24
(încrederea în sine)

Prof. înv. primar Albu

Claudia
Școala Gimnazială,
loc. Găiceana, județul
Bacău

na dintre cele mai frecvente probleme pe care le întâmpină copiii o

reprezintă pierderea încrederii de sine. Se întâmplă mai ales când apar situații noi, necunoscute,
când copilul nu știe la ce anume să se aștepte și mai ales în situații în care simte că este lipsit
de valoare decât ceilalți. A.M este un copil care crede că orice în viață are un preț, inclusiv
calificativele bune aduc bani mai mulți.El crede că copilăria este perioada în care părinții îți
fac toate poftele și că poți cumpăra orice cu bani.Copiilor le plac poveştile, chiar dacănu au
toate zâne şi feţi-frumoşi, pitici şi zmei, dar foarte bine pot avea personaje de vârsta lor, cu
prietenii lor şi de ce nu, bucuriile şi necazurile lor. De fapt copilul nu cautăaltceva în
„bucătăria" poveştii terapeutice, decât pe sine, încercând să-şi întăreascăEU-L. Imaginea,
sunetul şi desenul, completeazăpovestea pe care copilul doreşte s-o asculte şi la care el se
raportează.
Povestea terapeutică ,,Socotealaˮ:
a) indicaţii terapeutice:
-incapacitatea de a-şi stabili un scop în viaţă;
b) efecte dorite:
-conştientizarea importanţei cunoaşterii a ceea ce vrem săfacem înainte de a acţiona;

26
(despre agresivitate)

Prof.Albu Ioan Cristinel

Școala Gimnazială,
loc. Găiceana, județul
Bacău

gresivitatea este linia noastră de apărare, care ne protejează, speriindu-i pe

atacatori. Ele sunt parte a instinctului nostru de conservare şi au fost selectate în mod natural
din punct de vedere evolutiv pentru a ne asigura supravieţuirea sau a ne oferi un avantaj.
Problemele însă apar atunci când impulsul agresiv devine răspunsul dominant, când el se
manifestă în exces, este disfuncţional şi nu poate fi controlat.Cauzele agresivităţii la copil sunt
multiple: frica, nesiguranţa, lipsa încrederii în sine, respingerea socială, nevoia de atenţie,
suprasolicitarea, un mediu familial tensionat sau violent, reguli de educaţie laxe, educaţia
agresivă, dificultăţi de adaptare, expunerea la filme sau jocuri cu conţinut violent, grupul de
prieteni.
MF este în clasa a V-a și ridică probleme părinţilor acasă şiprofesorilor la şcoală.
Copilul locuieşte împreună cu mama şi bunicii din partea mamei şi este crescut de aceştia de
la cinci luni când a fost adus de mama lui din Spania. Tatăl nu lucrează şi îi place săbea, din
cauza aceasta sunt permanent certuri în familie. Mama are la dispozitie foarte puţin timp pentru
fiul ei. E plecată acum la muncă în Spania fiindcă nu se descurcă cu banii.Aşa că bunicii sunt
cei care îl îngrijesc şi se preocupă de educația copilului în cea mai mare parte a timpului.
Bunicul e cel care îi ia apărarea mereu, nu-i refuză nimic niciodată copilului însă şi acesta a
plecat la muncă în străinătate pentru
câteva luni. La şcoală, băiatul are probleme cu învăţătura şi disciplina. Nu respectă regulile
clasei, vorbeşte urât cu colegii si profesorii, ba chiar s-a apucat si de furat de la colegi . Intră în
conflicte cu colegii, e agresiv cu cei din jur. Cu colegii din clasă nu se prea înţelege. Elevul
înregistrează rezultate slabe la învăţătură, atingând cu greu standardele minimale de
performanţă; riscă să rămână repetent. Tata îl depreciază, îl critică, îl minimalizează constant
pe copil şi refuză să îi ofere ajutor la lecţii atunci când acesta are probleme respingând frecvent
copilul.

28
(lipsa motivaţiei de a participa la activități)

Prof. Apostu Mihaela

Școala Gimnazială nr.2,
loc. Botoșani, jud. Botoșani

1) Indicaţii terapeutice:
- lipsa motivaţiei de a participa la şedinţele de terapie educațională şi la orice activitate
care implică colaborarea cu colegii de clasă

Bibliografie:

Burns, G.W. (2011) - 101 Poveşti vindecătoare pentru copii şi adolescenţi. Folosirea
metaforelor în terapie, Bucureşti, Editura Trei.

30
(adaptarea copilului la grădiniță)

Prof.înv. preșc. Areș Ginuța

Grădinița cu P.N."Sf.Nicolae",
loc. Vînători, jud. Galați

2) Crearea poveștii terapeutice

Povestea "Fetița și frunza", tratează adaptarea copilului la grădiniță.
Foarte mulți copii asociază intrarea la grădiniță cu abandonarea lor de către părinții.
Consider că este necesar ca părinții să le insufle copiilor încrederea necesară în
adulții din afara familiei.

32
(stima de sine)

Prof. Ban Monica

Şcoala Gimnazială Nr. 12,
loc.Timişoara, jud. Timiș

umeroase studii scot în evidenţă importanţa pe care o are dezvoltarea, încă

din copilărie, a unei stime de sine ,,sănătoase". Aceasta este o condiţie importantă a
interacţiunilor sociale de succes, a depăşirii cu bine a greutăţilor vieţii şi a îndeplinirii
obiectivelor individuale. În faţa provocărilor, copiii cu o stimă de sine adecvată se stăduiesc să
caute soluţii şi îşi pun în valoare punctele forte. În schimb, copiii cu o stimă de sine scăzută fac
faţă cu greu solicitărilor la care sunt supuşi şi dezvoltă, cu timpul sentimente de anxietate,
vinovăţie, retragere sau chiar pot trece în extrema cealaltă, de încercare a depăşirii unor
probleme prin violenţă de diverse tipuri.
O bună stimă de sine se dezvoltă treptat, începând cu un mediu familial armonios, ea
urmând să fie consolidată şi în mediul şcolar.
Din păcate, există situaţii în care copiii nu beneficiază de un mediu familial securizant,
o stimă de sine scăzută din care derivă probleme emoţionale manifestându-se încă din primii
ani ai şcolarităţii.
Una dintre modalităţile prin care învăţătorul poate ajuta în depăşirea unor situaţii
dificile ivite în viaţa copiilor şi creşterea stimei de sine este utilizarea unor poveşti terapeutice.
Personificările, exemplificările, modelele de comportament oferite de personajele poveştilor
sunt deseori mai uşor acceptate şi urmate de copiii decât adresările şi îndrumările directe.
Povestea ,,Isteţul" face parte dintr-o colecţie de poveşti personale compuse în scop
terapeutic. De-a lungul anilor petrecuţi la catedră am remarcat nevoia unor poveşti-povestiri
scurte, dar cu mesaje puternice care pot fi utilizate în diverse situaţii-critice cu care se confruntă
unii copiii din clasă. Curricula destul de aglomerată permite rareorialocarea unui timp suficient

35
(despre anxietate)

Barbu Liliana, profesor învăţământ primar,

Şcoala Gimnazială „Vasile Alecsandri",
loc. Roman, judeţul Neamţ

Predilecţia pentru îngrijorare, adică o inteligenţă mai scăzută în ceea ce priveşte

gestionarea anxietăţii, duce la o mai slabă performanţă la învăţătură, indiferent dacă aceasta e
măsurată prin note sau realizări. Anxietatea este doar unul din acei mulţi factori negativi care
influenţează rezultatele şcolare, printre aceştia se mai numără şi neîncrederea în sine şi o
autoeficienţă scăzută, care aşa cum au demonstrat-o Mayer şi Salovey, pot fi ,,anihilaţi" prin
educarea inteligenţei emoţionale.
În cadrul unor activităţi, s-au abordat teme care să faciliteze procesul de identificare,
denumire şi exprimare a emoţiilor, precum şi manifestările comportamentale ale emoţiilor,
responsabilitatea, reacţiile sau/ şi consecinţele emoţiilor, mituri despre emoţii, empatie, pentru
a înţelege măsura în care se simt, comunică şi descriu propriile emoţii, capacitatea de a le
identifica, asuma, gestiona şi, nu în ultimul rând, gradul în care le înţeleg şi învaţă din acestea.
În cadrul intervenţiei, au fost clarificate copiilor natura şi diferenţele dintre emoţii, gânduri şi
simptome. Acest lucru a fost cu atât mai important deoarece micii şcolari, de cele mai multe
ori nu înţeleg suficient de bine modul în care emoţiile, gândurile şi simptomele lor se
interrelaţionează. De un real folos în acest demers, sunt poveştile.

36
Creată pentru intervenţia pe anxietate de performanṭă,
după Modelul ABC, specific Terapiei raţional - emotive şi comportamentale

e apropie Sărbătorile de iarnă. Mai sunt câteva zile până la

vacanță, dar, până atunci, așteptăm cu nerăbdare și emoţie venirea lui Moș Crăciun, la şcoală.
Vrem să-l primim cum se cuvine şi de aceea ne pregătim temeinic. Am învățat cântece și
colinde, am pregătit o scenetă cu Nașterea lui Iisus, un dans al fulgilor şi multe alte surprize -
am făcut globuri și podoabe pentru brad, am pregătit felicitări și invitații pentru părinți și bunici,
i-am scris și o scrisoare Moşului pentru a şti ce-și dorește fiecare copil. Doamna învăţătoare
ne-a spus și o poveste fascinantă despre Moș Crăciun care vine în sania trasă de cei nouă reni,
avându-l în frunte pe Rudolf, cel cu nasul roșu.
Dar, momentul cu adevărat emoționant pentru noi, copiii, va fi acela când, fiecare ne
vom apropia de Moș Crăciun și vom recita poezia învățată, iar Moșul ne va răsplăti cu daruri.
Suntem siguri că moșul va citi scrisorile noastre și-i va aduce fiecăruia ceea ce-și dorește și
merită. Azi este ziua cea mare. Mai sunt câteva ore până la venirea Moșului. De dimineață
ninge cu fulgi mari și pufoși care se aștern pe pomi, pe case, pe străzi. E o atmosferă de poveste,
care te îmbie să fii parte din ea. Ultima repetiţie a decurs foarte bine, până i-a venit rândul
Cosminei, care se apropie sfioasă de doamna învăţătoare.
- Eu nu știu bine poezia. Nu pot s-o recit frumos, deci nu o voi spune la serbare.
- Hai să o repetăm împreună!
- Nu pot! Voi greși, iar colegii vor râde de mine.
- Nu râdem! Nu râdem! Promitem!
- Ba da! Veți râde! Și acesta e cel mai rău lucru care mi se poate întâmpla. Va fi groaznic
dacă nu spun poezia frumos, fără greșeală. Veți râde de mine, nimeni nu mă va mai iubi, n-o
să vă mai jucați cu mine, o să rămân singură și va fi groaznic. Iar la serbare, toată lumea va
râde de mine, chiar și Moș Crăciun. Și voi fi singurul copil care nu va primi daruri.
- Te rugăm, spune poezia! insistă copiii.
- Nu pot!... Nu știu!...., repeta Cosmina, cu ochii plini de lacrimi.
Copiii renunţă văzând că nu reuşesc să o convingă şi pare că au uitat de ea.
Tristă și singură, Cosmina se piteşte într-un colţ, unde o găsește Amalia, colega ei de
bancă care locuieşte în acelaşi bloc.

Scala de îngrijorare

0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10

Învăţând despre gândurile şi emoţiile mele

La ce mă Ce emoţii simţeam
Ce s-a întâmplat?
gândeam atunci? atunci?

40
(relațiile cu ceilalți)

Prof. învățământ-primar Boioc

Lavinia Elena
Școala Gimnazială Slănic,
loc. Aninoasa, jud.
Argeș

43
(calmitatea și furia)

Prof.Iuliana Crinuța Bontă

Colegiul „Grigore Antipa",
loc. Bacău, jud. Bacău

45
( comportamente pozitive)

reau să-ţi spun o poveste despre un iepuraş. Mă asculţi?

Trăia odată, într-un luminiş al unei păduri de la marginea satului, o familie de iepuraşi. Tatăl,
Iepurilă, umbla toată ziua prin pădure după treburile lui. Mama, Iepurica, stătea acasă şi avea
grijă de cei trei iepuraşi pe care îi aveau. Erau tare drăgălaşi cei trei copii numai că, unul dintre
ei, mezinul, un iepuraş cu blana pufoasă, cu nişte ochişori tot timpul iscoditori, cu urechiuşele
mereu ciulite pentru a auzi cel mai mic zgomot, era tare neastâmpărat. Nu stătea locului o clipă.
Alerga, sărea, zburda tot timpul. Îi necăjea pe fraţii lui, se lega de toate animăluţele din poiană.
Din această cauză Ţup - Ţup, că aşa îl chema, era tare singuratic, nimeni nu voia să se joace
cu el, să-i fie prieten. (Tu ce părere ai despre acest lucru? Cum crezi că se simţea Ţup -Ţup?)
Când îl vedea pe Spiriduş, un pui de cerb cu blana pătată şi cu un căpşor pe care se citea
mereu zâmbetul şi pe Scofăilă, puiul de raton, blând şi mereu vesel, jucându-se împreună, le
striga din fugă „Salut!", sărea la ei, îi ciupea, le punea piedică şi apoi se distra de năzdrăvănia
lui. Acest lucru enerva tare celelalte animăluţe aşa că toate fugeu numai când îl vedeau apărând
pe Ţup - Ţup. (De ce crezi că nimeni nu voia să se joace cu Ţup - Ţup?
Ţup - Ţup era foarte trist că nimeni nu voia să se joace cu el şi nu voiau să-i fie prieteni
şi se întreba mereu de ce oare toată lume îl ocoleşte. Aşa că, de la un timp încoace se tot gândea
ce să facă, cum să facă să nu-l mai ocolească ceilalţi. (Tu ce ai face în locul lui Ţup-Ţup ?)
Într-o zi, în timp ce stătea la umbra unei frunze de brustur să se adăpostească de razele
soarelui şi se gândea la ce să facă, cum să facă, îi apăru pe neaşteptate în faţă Săltăreaţa, o
broscuţă verde şi mereu umedă. Aceasta îi zâmbi cu un zâmbet uriaş (ştii doar cât de mari sunt
buzele broscuţelor) şi îi spuse veselă: „ Salut! Mă bucur să te văd azi!". Surprins, Ţup - Ţup îi
zâmbi şi el şi îi răspunse: „Salut! Şi mie îmi pare bine că te văd!", apoi avură o scurtă
conversaţie despre căldura de afară şi despre noul eleşteu în care locuia Săltăreaţa.
După ce plecă broscuţa, Ţup -Ţup rămase iar pe gânduri. (La ce crezi că se gândea
iepuraşul?)Tocmai atunci trecea pe acolo Mălăieţul, un pui de castor şi văzându-l pe Ţup -Ţup
îl salută şi îl întrebă dacă nu vrea să-l ajute să tragă din apă o crenguţă pe care tocmai o scăpase
din lăbuţe. „Sigur, cum să nu te ajut!" răspunse iepuraşul şi traseră împreună crenguţa până la

47
(poveștile terapeutice în dezvoltarea emoțională)

Prof. înv. primar Buță Dorica,

Școala Gimnazială „George Călinescu",
loc. Onești, jud. Bacău

O mică balanță din mintea noastră

"Imaginează-ți că fiecare om are în mintea sa o balanță

Care este plină înainte de naștere
Cu nevoi, dorințe, agresivitate
Și sentimente adevărate
Precum frica, furia, tristețea sau mândria.
Dacă balanța este echilibrată!
Dar dacă unul dintre aceste elemente este prea mult,
Balanța se va înclina într-o parte
Și se va spune despre această persoană că este dezechilibrată.
Îi va fi greu să se controleze
Și reacțiile ei vor fi exagerate.
Dar să nu judeci aceste persoane
Încearcă, mai degrabă, să vezi mai mult
Deoarece, în spatele fricii, a lacrimilor, a violențelor
Se ascunde întotdeauna o mare suferință."

51
(terapia tulburărilor emoțional-comportamentale)

Prof. psihopedagog Cernat Cristina,

Centrul Școlar de
Educație Incluzivă
Nr.2, loc. Comănești,
jud. Bacău

xperiența profesională de aproape un deceniu și jumătate mi-a dezvoltat

convingerea, devenită treptat certitudine că, fără cea mai mică urmă de îndoială , poveștile
terapeutice sunt cel mai bun și facil mijloc de a trezi interesul elevilor, de a le capta atenția ,
de a se identifica cu personajele/ situația povestită și în felul acesta, de a descoperi metode
rezolutive la probleme reale de viață, altfel greu sau total inaccesibile.
În plus, poveștile terapeutice, permit un mare grad de flexibilitate, putând fi modificate
prozodic dar și subiectiv, în funcție de fantezia povestitorului ,cu scopul de a valorifica la
maxim sentimentele, trăirile emoționale ale copiilor, și de a obține, în ultimă instanță ,
modificările afectiv-comportamentale și atitudinale, în sensul dorit.
Ca și reflecție personală, subiectivă, poveștile terapeutice exercită o fascinație dublă
din două perspective: al modului inexplicabil în care reușesc să le capteze atenția copiilor și
rezervele lor emoționale și să fie răspunsul atât de simplu și frumos la probleme existențiale
serioase și de multe ori , subiectiv percepute, ca fiind grave.
Dincolo de aceste observații cu caracter general, am descoperit personal impactul
emoțional și la nivelul capacității efective de înțelegere a tematicii discutate al poveștilor

Povestea tămăduitoare abordează problematica: Dorinte nerealiste la copii

Mesajul pe care-l transmite povestea: Dacă vrem să fim percepuţi exact aşa cum suntem, să
nu să avem ambiția de a ne evidenția ca fiind viteji.
Comportamentul care trebuie corectat: Dorința copilului de a părea ceea ce nu este.
Problema pentru care s-a intervenit este: Copilul încearcă să braveze.

57
(despre inocența copilăriei)

Prof. dr. Cîmpean Simona

CJAPP/CJRAE
loc. Sibiu, jud. Sibiu

59
(stima de sine)

Detalierea problemei

eseori, pe bună dreptate, ne încurajăm elevii să participe la diverse

competiții școlare. Considerăm că sunt capabili de performanță și îi pregătim cât putem mai
bine. Experiența concursurilor îi călește și le dezvăluie nivelul la care se află cu adevărat. În
urma competițiilor, copiii sunt clasificați în funcție de a performanțelor lor, dintr-un moment
dat. Toată lumea felicită pe cei care se află în fruntea clasamentului. Ceilalți nu mai
contează...Oare ce se întâmplă în mintea și inima copilului care dă piept cu eșecul ?! Tristețea
din ochii săi dezvăluie fie dezamăgire fie resemnare. Stima lui de sine are de suferit. Și-a dorit
să reușească, dar de astă dată nu a fost destul de bun. Nu l-a învățat nimeni CUM SĂ PIARDĂ
UN CONCURS...
Identificarea poveștii tămăduitoare
-Vreau să câștigiiiiig! se auzi un chițăit de pe ramura cea mai înaltă a alunului din
Pădurea Muzicală.
- Nu-i drept! Știu să pierd! se înălță către ceruri aceeași voce subțire.
- Hrr... Nu voi participa!
Și cu aceasta, mica fereastră se închise zgomotos.
„Ce se întâmplă?", se întrebau toți iepurașii.
„De ce e supărată Vivi?", șușoteau pupezele.
„Doar are o viață minunată", adăugau toți.

Rezolvarea problemei

61
(despre comportamente)

ntr-un sat, de la marginea unei păduri, trăia odată o familie de

căţeluşi.Mama statea acasă toată ziua făcând mâncare, spălând haine şi având grijă de cei trei
copii pe care îi aveau, în timp ce tatăl, un câine voinic şi harnic muncea pentru a putea avea
grijă de cei din familie.
Cei trei copii erau tare drăgălaşi şi zburdalnici, dar cel mai mare dintre ei, un căţeluş cu
blana pufoasă și neagră ca corbul, cu nişte ochişori ageri, mereu în căutare de ceva nou, era
tare neastâmpărat şi obraznic.Cât era ziua de mare alerga de colo până colo, sărea, zburda prin
poiana plină de flori; nu stătea o clipă liniştit. La şcoală deranja tot timpul orele, îşi necăjea
mereu colegii , inclusiv pe fratele său mai mic,se lega de toate animăluţele din poiană.Din
pricina aceasta, Corbuleț, căci aşa îl chema pe căţeluş, era veşnic singur, nimeni nu se juca cu
el , nimeni nu voia să-i fie prieten.Mama îl certa mereu pentru că făcea fel de fel de năzbâtii, îi
lovea pe frăţiorii săi şi nu o asculta nici pe ea.
Morcovel, un pui de iepure cu blana albă ca spuma laptelui şi mereu zâmbitor, se ferea
de el deoarece, întotdeauna când se întâlneau, Corbuleț îl trăgea de urechi, îl împingea ca să
cadă, după care râdea de el.
La şcoală, Țeposul, puiul de arici, cuminte şi harnic, nu îndrăznea să-şi scoată cărţile
pe bancă , deoarece căţeluşul neastâmpărat, îi arunca caietele şi cărţile pe jos, îi rupea
creioanele şi îi mâzgălea tot ce era pe masă.
Chiar şi Rița, veveriţa care era învăţătoarea lor era foarte supărată pe el, deoarece în
fiecare zi îi deranja orele, nu era atent la lecţii, venea cu temele nefăcute şi, pe deasupra, mai
strica lucrurile făcute de ceilalţi.

64
(despre timiditate)

a marginea unui sat, la poalele Dealului Frumos, în preajma unui şantier de

construcții, un grup de copii juca fotbal pe un teren improvizat pe o pajişte .
Era o zarvă de nedescris. Jucătorii alergau devotați după o minge veche, uzată, din care aproape
curgeau peticele. Pe marginea terenului, de o parte și de alta, fiecare echipă avea parte de
încurajarea suporterilor proprii, care strigau din toate puterile la jucătorii preferați, dându-le
"indicații prețioase".
La un moment dat, alături de unul din grupurile de suporteri a apărut Iliuță, un copil
mic, slăbuț, care urmărea cu ochi avizi fiecare pasă de joc. Strângea din mâini la fiecare
greşeală, dădea cu picioarele într-o minge imaginară, suferea la fiecare minge pierdută. Se
vedea că este mare amator de fotbal căci trăia alături de cei de pe teren fiecare pasă de joc. La
una din pasele de joc, Mitrel, unul dintre jucători, a alunecat pe iarbă, căzând cu piciorul sub
el, luxându-și glezna. Un țipăt de durere s-a auzit din gâtul copilului. Jocul s-a întrerupt, iar
coechipierii lui l-au scos de pe teren, nemaiputând juca. Au început să caute cu privirea printre
cei de pe margine un copil care să-l înlocuiască pe accidentat.
Timid, cu ochii plecați, Iliuță s-a apropiat de cel care părea a fi căpitanul echipei și s-a
oferit să joace în locul lui Mitruț.
-Tu ? Ce să faci tu pe teren ?Nu vezi cât ești de mic ?Te zboară vântul dintre noi, a spus
capitanul, râzând în hohote.
Ceilalți copii, bineînțeles că au început și ei să râdă,arătând către Iliuță cu degetul.
Copilul s-a îndepărtat trăind o mulțime de sentimente : de rușine, de mânie, de
neputință .
Într-un final a fost găsit un înlocuitor pentru Mitruț și jocul a reînceput. Dar acest nou jucător,
Mihai, mai voinic și mai puternic decât toți ceilalți, a dat o pasă puternică, aruncând mingea
foarte departe, dincolo de teren.
-Uite ce-ai făcut! Acum du-te după ea, au spus copiii supărați. Băiatul a fugit după minge dar
nu s-a mai întors. Stătea într-un loc și făcea semne disperate cu mâna celorlați.

Argument

Detalierea problemei

-am cunoscut pe C. D. la festivitatea de deschidere a anului școlar în care am preluat

prima generație de Clasa pregătitoare. Ca și pe majoritatea copiilor din colectivul care urma să
se formeze, nu-l cunoșteam decât ca un nume dintr-o listă. Mi l-au prezentat mama și bunica
lui, completându-se una pe alta: "El este D.! Este timid, nu prea vorbește. Nu seamănă deloc
cu fratele lui, care e foarte curajos".
Bănuiala pe care am avut-o după primul dialog mi s-a confirmat în primele săptămâni
de școală: copilul avea pusă deja eticheta "timid" de către membrii familiei cu care își petrecea
majoritatea timpului: mama, fratele lui mai mare (cu care era mereu comparat), bunicii din
partea mamei.
Această etichetă era folosită atunci când descriau situațiile în care comportamentul
copilului în societate nu corespundeau așteptărilor pe care mama, permanent secondată de către
bunica, le aveau de la el. Era folosită și ca o motivare, ca o explicație pentru ceea ce le
comunicam ca urmare a observării sistematice a activității lui în clasă, a participării la
activitățile desfășurate, a comportamentului lui în cadrul colectivului clasei. Din familie lipsea
tatăl, plecat în străinătate și despărțit de mamă. De câteva ori pe an, la sărbători, acesta făcea
scurte vizite, îndelung și cu multă emoție așteptate de către copil, în urma cărora băiatul
rămânea trist și cu mai puțină dorință de comunicare decât în restul timpului. Absența
îndelungată a tatălui era considerată de către familie motivul principal al timidității băiatului,
motiv afirmat chiar în prezența lui.
În timp mi-am dat seama că, întradevăr, în preajma mamei și a bunicii băiatul era
frământat de un amestec de emoții (tensiune, îngrijorare), răspundea cu greutate la întrebări sau
chiar refuza să răspundă, ținea capul în jos, vorbea foarte încet, aproape șoptit, se înroșea la

✓ Crearea poveştii tămăduitoare

Bazându-mă pe abilitățile sale artistice i-am propus să inventăm împreună o poveste,

pe care el să o ilustreze. L-am lăsat pe el să denumească personajul principal, un ou găsit în
pădure, să-l deseneze cum și-l imaginează, să-i deseneze și descrie căsuța, familia.

Într-o senină zi de primăvară în mijlocul unei poienițe cu flori multicolore a apărut un

ou. Nimeni nu știa cum a ajuns acolo.
Toate vietățile din poiană- animăluțe mai mari sau mai mici, păsărele gureșe, insecte viu
colorate, erau mirate de această apariție și studiau oul cu atenție.
Oul, rușinat pentru că îl priveau atâția ochi, nu avea curajul să spună nimic: nici cum se
numește, nici de unde vine, nici ce vrea el să facă acolo. S-a rostogolit cât a putut de repede
pe unde era iarba mai înaltă și s-a grăbit să ajungă acasă, să le povestească părinților unde
ajunsese.
Părinții l-au certat pentru că nu a vorbit cu vietățile din poiană și pentru că a fugit. I-au
spus că în ziua următoare va trebui să meargă din nou în poiană și să se prezinte tuturor. Oul s-
a gândit cât de bine ar fi dacă ar avea un obiect magic, care să-l ajute să prindă curaj. Dar nu
avea un astfel de obiect.

L-am rugat pe D. să se gândească și să propună, să inventeze el ceva care să-l ajute pe

personajul din poveste. A doua zi a adus un desen, care reprezenta o mașină deosebită: cu
antene, oglinzi speciale, numeroase alte accesorii. El și-a motivat alegerea, explicând că astfel
personajul va avea mai mult curaj și va fi și mai puternic.

Povestea a continuat o lungă perioadă de timp. Personajul a trecut prin numeroase

peripeții, adevărate experiențe de viață, iar D. a găsit mereu soluții pentru a-l ajuta. Fiecare

✓ Rezolvarea problemei

70
( încredere - lipsă de încredere)

Profesor învățământ primar,

Crișan Maria
Liceul Tehnologic,
loc. Jidvei, jud. Alba

,, fost odată ca niciodată un grup de broscutecare s-au hotărât să se ia la

întrecere, așa că și-au propus să ajungă în vârful unui turn foarte înalt. S-au adunat spectatori
curioși să vadă cursa și să le încurajeze pe broscuțe, deși erau cam sceptici că vreuna dintre
broscuțe o să reușească să ajungă în vârful turnului.

Prima broscuță a început să urce, dar de jos auzea „Ce obositor! Nu are cum să
reușească!". Totuși broscuța a urcat până la jumătatea turnului după care, obosită de atâta vâlvă,
a abandonat.

Cea de-a doua broscuță a urcat puțin mai sus decât prima, dar a abandonat și ea cursa.
Cea de-a treia broscuță a urcat mai sus decât celelalte două, dar după puțin timp a abandonat și
ea.

În ultimul moment, la turn a mai venit o broscuță vioaie care a început să urce și să urce
până a ajuns la jumătatea turnului. Spectatorii erau uimiți și continuau să spună că turnul este
prea înalt și că broscuța sigur a obosit și nu o să reușească.

Însă broscuța a continuat să urce până a ajuns în vârful turnului. Când s-a întors, toate
broscuțele s-au strâns în jurul ei și au întrebat-o cum a reușit.

Atunci, broscuța le-a făcut semn că nu aude pentru că este surdă".

(Poveste populară)

Prezentarea situației în care am folosit povestirea:

71
În cadrul orei de Educație civică, la clasa a III-a, la lecția Încredere/lipsa de încredere,
am pornit de la această povestire pentru a le exemplifica copiilor o situație imaginară în care
un personaj care a avut încredere în forțele sale nu s-a lăsat influențat negativ de cei din jurul
său, urmându-și scopul.

Mi-am dorit să-i fac pe copii să înțeleagă că adoptând o atitudine pozitivă, de încredere
în forțele proprii vor avea doar de câștigat, pe când lăsându-se înfluențați negativ, își vor pierde
încrederea și vor avea de suferit.

Aceeași morală poate fi subiect de reflecție și pentru un adult care are ca îndatorire
creșterea dreaptă, instruirea și educarea copiilor. Acesta trebuie să fie mereu generator de
încredere, sprijin fizic, dar și psihic.

ijloc de martie. Sâmbătă dimineața. Tata mă întreabă dacă vreau să-l

însoțesc în pădure. Spun entuziasmată: ,, Daaa!". Plecăm plini de bucurie. Drumul e
anevoios, dar frumos. Curând, la orizont, ni se arată în toată frumusețea ei: pădurea, încă
golașă.
Pe la amiază, după ce am străbătut-o nițel, ajungem într-o poieniță. Soarele timid, cu
razele lui călduțe măngâie natura încă amorțită. De sub un salcâm plin de muguri, rătăcit
tocmai în pădurea de foioase, doi gândăcei își fac apariția. Se căznesc să străbată covorul des
de frunze uscate. Floricelele timpurii îmi fac cu ochiul. Ghiocei, viorele, brândușe și toporași
mă îmbată cu mirosul lor. Culeg un buchet pentru mama. Parcă nu-mi vine să le rup, dar știu
că mamei îi vor plăcea.
Un zgomot îmi atrage atenția: două căprioare cu năsucul umed și negru mă țintuiau
cu privirea lor limpede și curată. Tata îmi face semn să nu le sperii. Tac, privesc și ascult.
Undeva în înaltul copacilor păsările se întreceau în triluri. În adâncul pădurii, un iepuraș cu
urechile ciulite fuge mâncând pământul. Cât spectacol, câtă frumusețe! Tata mă cheamă să-l
urmez. Mai mergem zeci de minute căutând rădăcini și crengi din care tata va ciopli mai apoi
fel de fel de figuri.
Deodată, o lumină nepotrivită pentru pădure ne cheamă la ea. Ce poate fi acolo? Ne
apropiem curioși. Tata îmi spune: ,, Ne taie pădurile! Ne lasă fără aer". N-am înțeles ce vrea
să spună. Am ajuns, dar nu în poieniță cum credeam eu. Era un loc urât în care oamenii n-au
mai lăsat decât cioturi și moarte. Cuiburi de păsări erau zdrobite și împrăștiate pe jos.
-Tată, cine a tăiat copacii?
-Oameni răi, draga mea. Nu-mi place ce văd. Hai să plecăm!
-Dar, tată, nimeni nu-i poate opri?

DESCRIEREA SITUAȚIEI DE ÎNVĂȚARE:

În cadrul activității integrate ,,Natura și starea de bine" (CDȘ), am discutat despre
confortul, adăpostul, frumusețea pe care ni le oferă natura în general și codrul în special.
Elevii au venit cu exemplificări. Ulterior, am făcut un exercițiu de imaginație și ne-am
pus în situația în care aceste lucruri minunate ar fi distruse. Cum ne-am simți? Ce am putea
face pentru a proteja natura? Copiii s-au arătat extrem de afectați de poluare, de defrișări, de
imposibilitatea de a acționa pentru a stopa aceste activități.
Mesajul a fost acela că putem fi uniți pentru un țel comun, iar această solidaritate
poate fi chiar puterea care schimă lucrurile în bine.

74
(învățarea unor comportamente dezirabile)

Prof. înv. primar Duicu Mihaela-

Florina,
Școala Gimnazială „Peter Thal",
loc. Râșnov, jud. Brașov

ntr-un orășel de la poalele munților trăia o familie cu doi copii: un băiat de 8

ani pe nume Dănuț și o fată de 10 ani pe nume Maria. Mama, croitoreasă de meserie, mergea
zilnic la un atelier din oraș și se îngrijea ca celor doi copii să nu le lipsească nimic. Tatăl, un
priceput tâmplar, sculpta în timpul liber o mulțime de jucării pentru copii. Amândoi părinții se
ocupau de educația copiilor învățându-i să fie buni, generoși, ordonați, să aibă grijă de lucrurile
lor, să spună mereu adevărul, să-i respecte și să-i iubească pe cei din jur. Cu toate acestea Dănuț
nu era foarte ordonat, iar Maria, ca să nu se supere părinții pe el, îi făcea uneori patul și chiar
îi făcea ordine pe birou și în dulap. Astfel, părinții nu și-au dat seama că băiatul lor nu era chiar
așa de harnic și ordonat cum credeau ei.
Într-o zi, în timp ce părinții erau la serviciu, bunica a venit să aibă grijă de cei doi copii.
Fiind ocupată cu treabă prin bucătărie, bunica l-a rugat pe Dănuț să meargă în magazie să aducă
un braț de lemne și apoi să meargă la alimentara din apropierea casei să cumpere o pâine,
deoarece Maria nu-și terminase temele pentru a doua zi. Dănuț invocă o durere groaznică de
burtă și plecă repede în camera lui, Maria fiind nevoită să facă totul în locul lui.
În timp ce sora lui era plecată la cumpărături, bunica s-a dus în camera lui Dănuț pentru
a-i duce o cană cu ceai. Când a intrat mare i-a fost surpriza când l-a văzut că se juca cu
mașinuțele și că nu părea să sufere de ceva. Surprins, Dănuț încercă să-i explice bunicii că
durerile l-au mai lăsat și că încerca să mai uite de ele jucându-se. Totuși, bunica și-a dat seama
că acesta nu era decât un mod de a scăpa de responsabilități și știa că Maria, ca o soră bună ce
era, va face totul în locul lui.
În timpul acesta apăru mama bucuroasă că șeful ei de la serviciu a dat fiecărui lucrător
un bilet la circul care tocmai sosise în oraș. Mama i-a întrebat pe copii:

* Cine dorește să meargă la spectacol? Am primit cadou un bilet.

75
Dan se ridică fericit și spuse:

* Eu! Eu! Ce-mi plac spectacolele de circ! Abia aștept să văd leii!

Bunica interveni atunci și ea:

* Dănuț, tu nu poți merge pentru că ești bolnav! Maria și-a făcut temele și m-
a ajutat și pe mine așa că ea merită să meargă la circ!

* Cum bolnav? Ce s-a întâmplat? întrebă mama.

roblema cea mai importantă a educaţiei morale în şcoală-considera J. Dewey

în lucrarea sa ,,Democraţie şi educaţie", se referă la relaţia dintre cunoaştere şi conduită.
În această relaţie sunt implicaţi o mulţime de factori ai mediului pedagogic şcolar, dar
nu pot fi rupţi de cel familial şi social, având în vedere unii dintre componenţii săi ca mass media
sau acţiunea fenomenului economic şi cultural asupra comportamentului uman.
Trebuie avută în vedere acţiunea de instruire morală cu componentele ei de comunicare a
informaţiilor morale şi de analiză, dar şi existenţa sau crearea unor situaţii pedagogice, care să
permită funcţionarea unor relaţii morale interpersonale între elementele şcolii:- sistem de valori
şi reguli morale
- adevăruri prescriptive, indicative şi obligatorii de interdicţie
- permisiuni de comportament
,,Din dragoste izvorăşte- CUNOAŞTEREA" (Talasie Libianul)
Este necesar ca în învăţământul primar, pentru producerea ,,îndemnului" interior (a necesităţii
morale) către acţiunile dorite de comportament, elevul în calitate de subiect moral, să: - îşi
reprezinte corect ceea ce se aşteaptă de la el din punct de
vedere al comportamentului;
- îndeplinească ceea ce se aşteaptă de la el prin voinţă şi ca-

82
(deprinderi morale nocive)

Prof. înv. primar Budăi Emilia,

Liceul Mihail Sadoveanu,
loc. Borca, jud. Neamț

fost odată un ied, nu ca toți ceilalți, ci râzgâiat și supraalintat de către toți

membrii ,fiind unic succesor.De cum se crăpa de ziuă ,începea să zbiere:

---Tăicuțule-țap,du-mă la baie,nu pot singur!

Și-ndată-și lăsa tatăl totul baltă și mi ți-l spăla ,și -l ferchezuia de nu-l mai recunoșteai.

---Bunicule-țap,hrănește-mă! poruncea îndată.Nu pot singur!

Cât ai bate din palme, iubindu-și nepoțelul ca pe ochii din cap,bătrânul, gârbovit de ani
grei, îl ospăta pe micul dictator.Și gogâlț, gogâlț,gogâlț înfuleca flămânzilă.

---Du-mă la școală,unchiule-țap ,poruncea apoi micul dictator.Nu pot singur!

Când învățătoarea-capră intra în clasă,iedul cu pricina nu catadicsea să se ridice ,să

salute.În timpul orelor nu participa activ precum alte căprițe și ieduți la transformarea situațiilor
de învățare în experiențe corespunzătoare.

La amiază,când mătușa-capră a venit să-l ia,mare i-a fost mirarea auzindu-l dând pe NU
din brațe și luându-l pe DA:

---Sunt suficient de mare să-mi car singur obiectele.

În drumul de întoarcere a fost mai atent la cei din jur.Ajuns acasă ,a uimit-o pe capra-
bunică,autoservindu-se,spălându-și vasele. După ce s-a odihnit puțin,i-a zis caprei -mamă:
---De astăzi îmi voi face temele singur,voi călători pe tărâmul mirific al literelor și
cifrelor!
Eliberați de chinurile la care ei s-au înhămat ,cei șase au realizat în sfârșit cât greșiseră
în educația mititelului.Au înțeles că îmbrăcarea se învață îmbrăcându-te,deprinderile prin
exercițiu repetat,scrierea scriind,cititul citind,socotitul socotind ,deci lăsându-te modelat prin
acțiune căci dacă educație nu e ,nimic nu e!
Descrierea problemei
După multe decenii de activitate, m-am trezit în clasa pregătitoare a anilor din urmă,cu
un elev problematic.Tatăl îi oferise un model nepotrivit,pe care copilul îl imita perfect.Mama
nu avea autoritate în fața lui și probabil așa dorea să se comporte și cu învățătoarea și
copiii.Indulgența excesivă a celei ce-l adusese pe lume,impusă de măria sa bărbatul,dusese la
un egocentrism acut.La asta contribuise, evident , nu numai criza morală a familiei,ci și declinul
tot mai evident al întregii societăți.
Rezolvarea problemei
Treptat am reușit să corectăm unele deprinderi morale nocive.Utilizând sancționarea
punctual am trecut de la stadiul ascultării impuse la cel hedonist,subiectul conștientizând
că dacă respectă standardele cerute are beneficii. De un real ajutor au fost și poveștile
terapeutice.

84
(dificultăţi în respectarea regulilor unui grup)

Înv. Fedeleș Ioana

Liceul "Mihail Sadoveanu"
Loc.Borca, jud. Neamț

ovestea jucătorului de fotbal - poveste terapeutică preluată din cartea „Povestea

terapeuticǎ" -Maria Dorina Pașca
a) indicaţii terapeutice: - dificultăţi în respectarea regulilor unui grup;
b) efecte dorite:
* Dezvoltarea solidarităţii;
* Încurajarea muncii în echipă;
* Încurajarea disciplinei;
* Favorizează angajarea şi responsabilizarea fiecăruia pentru sarcinile care presupun
participarea mai multor persoane;

86
(respectarea unor reguli în grup)

Prof. Fediuc Claudia Andreea

Școala Gimnazială "Elena Rareș",
loc. Botoșani, jud. Botoșani

88
de Octav Pancu- Iași
(comportamente negativiste)

Profesor înv. primar Paicu Lenuța

Școala Gimnazială, loc. Ciprian Porumbescu,
Jud. Suceava

In acest an școlar am preluat clasa pregătitoare cu un mumar de 16 copii frumoși.

Printre ei, Mihai , un băiețel blond si isteț , dar puțin cam capricios.
La orice solicitare de activitate Mihai răspundea cu ,, Nu vreau!,, Situația devenea
deranjantă pentru că toți ceilalți colorau, Mihai nu, toți cântau, Mihai nu, copiii participau la
jocuri , Mihai stătea îmbufnat în banca lui, iar eu mă simțeam puțin depășită de situație.
Am incercat să îl motivez să participe împreună cu ceilalți copiii la activități , însă de cele
mai multe ori nu reușeam. ,, Nu vreau,, era mai puternic decât toate argumentele și promisiunile
mele.
Pe 6 decembrie, de Moș Nicolaie am făcut cadou copiilor cărți de citit și colorat pentru că
am observat că în clasă erau câțiva copii de etnie rromă care nu frecventaseră grădinița și nu
știau multe din poveștile cunoscute de ceilalți. Am lansat campania ,,O poveste pe săptămână,,
care avea ca scop citirea cu voce tare a unei povești din cărțile primite de copii , povestirea pe
bază de imagini și întrebări ajutătoare, iar la final jocul de rol , o incercare de dramatizare la
care participau copiii .
Fiecare copil din clasă primea câte un rol din povestea citită , iar transpunerea în rolul
personajului era grozavă. Copiii erau mai mult decât încântați de activitatea propusă
săptămânal , puneau suflet și imaginație în ceea ce făceau , numai Mihai nu dorea să participe
alături de ei.
În ziua în care a venit rândul cărții lui Mihai să fie citită , am trișat puțin și în locul poveștii
din cartea lui am citit ,, Povestea fetiței care l-a luat pe ,, Nu,, în brațe,, . La finalul lecturii,
copiii au sesizat asemănarea fetiței din poveste cu Mihai al nostru. La jocul de rol, acesta a
refuzat să participe , dar a urmărit cu atenție interpretarea colegilor care, parcă se străduiau mai
mult ca oricând să reproducă întocmai replicile personajelor .
Nu știu ce s-a întâmplat, ce a povestit copilul acasă, ce o fi simțit la citirea acestei
povești , că în dimineața zilei următoare, când Mihai a fost solicitat să lucreze o fișă, a

Motto:
„ Atunci când imaginea de sine se bazează pe cunoaştere, iubire, încredere şi respect,
eşti în armonie cu ceilalţi şi cu tine însuţi''.

dată,Vara, purtând mărgele roşii şi ochelari de soare, cu maci în cosiţele ca

blondele holde şi ochii limpezi de senin, colinda poienile mirosind a fân proaspăt cosit, în
care greierii s-au pus de mult pe doinit. Poposi în grădină, să culeagă nişte căpşuni zâmbind
sângeriu, când auzi cum Livada o cheamă, fiindcă nu pierdea niciodată prilejul de a se lăuda
cu bogăţiile ei.
Şi întotdeauna avea cu ce: corcoduşe jucăuşe, gutui pufoase şi aurite, mere şi pere ce se
rostogoleau prin aşternutul frunzelor galben-arămii, prunii îţi făceau cu ochii lor vineţi, nucii
cu arome amare te îmbiau să le cauţi comorile ascunse. Însă toate acestea le culegeau
degetele Toamnei, una dintre surori, şi mai este încă până va veni! De ce oare o invita pe ea
acum? Cu ce gânduri ascunse?
Vara observase de departe pomii care în curând vor avea roade pârguite, dar se furişă
printre ei să audă despre ce vorbesc, fiindcă-i vedea cam aprinşi.
_ N-am să las o nucă să se desprindă din coama mea de crengi, spuse războinic, Nucul.
De fapt, merit respectul tuturor, că am cele mai bune fructe şi, pe deasupra, păzesc Livada,
care se odihneşte la umbra şi răcoarea coroanei mele de atâţia ani.

95
( nevoia de a avea prieteni)

Prof. înv. primar,

Gheorghiu Mariana
Şc. Gim."Ioan
Luca" Farcaşa
Jud. Neamţ

eul, regele animalelor, moţăia la umbra unui copac, pe un deal de deasupra

regatului său. Aşa cum s-a întâmplat, un şoricel a dat de una dintre labele leului când rodea
împrejur după mâncare. Regele animalelor s-a trezit.
--Ce cauţi aici deranjându-mi siesta? a răcnit el.
Micul şoricel a chiţăit cu frică şi a spus:
--Îmi pare rău, Maiestate !Nu m-am uitat unde merg. Nu am vrut să te deranjez. Te rog,
nu mă mânca!
--Norocul tău este, a spus leul .Tocmai am mâncat o cină bogată şi sunt sătul .Dar de
ce nu te-aş zdrobi pentru că mi-ai stricat somnul?
--Te rog! a pledat şoricelul .Lasă-mă să plec! Dacă faci un lucru bun pentru mine, poate
va veni o zi când voi putea face acelaşi lucru pentru tine.
Leul a izbucnit în râs la gândul că micul şoricel ar putea face vreodată ceva pentru
regele animalelor, dar pentru că nu-i era foame şi pentru că şoricelul îi oferise ocazia să râdă
bine a decis să-l lase să plece. Multe săptămâni mai târziu leul îşi pândea prada când, şi el, a
căzut în capcana unui vânător. O plasă a căzut acoperindu-l complet. S-a luptat să se elibereze
dar cu cât se zbătea mai tare cu atât capcana devenea mai strânsă. A scos un răget de durere şi
frică. S-a întâmplat ca şoricelul să audă răgetul leului şi să-l salveze. Cu dinţişorii săi ascuţiţi
şoricelul a ros sfoara plasei, obţinând o gaură suficient de mare ca leul să se elibereze.

97
(pentru lipsa de încredere în ceilalți )

u cu multă vreme în urmă, într-o pădure nu prea departe de aici,

ursul era împărat peste animalele din acel loc. Și știind că supușii săi o duc greu în apropierea
iernii, s-a gândit să îi ajute. Lipsa hranei era principala problemă cu care aceștia se confruntau
în acel moment. Așadar, ursul și-a trimis secretarul, pe bufniță, să anunțe în toată pădurea că
împăratul va oferi din hrana sa, tuturor animalelor. Bufnița nu a stat mult pe gânduri și a zburat,
ducând vestea în toate colțurile pădurii:
- Mâine, împăratul vostru, ursul, vă așteaptă până la asfințitul soarelui, la bârlogul său,
pentru a vă da hrană pentru a putea supraviețui peste iarnă!
Toate animalele au aflat de gestul pe care urma să-l facă ursul a doua zi. Unele priveau
cu neîncredere promisiunea împăratului lor. Se gândeau ca nu cumva să nu fie cine știe ce
vicleșug la mijloc și să devină ele însele provizii pentru urs. Altele erau de părere că ursul,
chiar dacă e împărat, n-o să aibă suficiente provizii pentru toată suflarea din pădure. Și
dezbătând fiecare situația ivită, cu vecinii, cu amicii, s-au hotărât să se înfățișeze cu toții în fața
bârlogului împărătesc, mâine, în zorii zilei.
La răsăritul soarelui, animalele își fac curaj și, cu mic, cu mare, o pornesc spre bârlogul
ursului. Rând pe rând au sosit acolo veverițele, cerbii, vulpile, aricii, școarecii, vrăbiile, ce mai,
zeci și zeci de viețuitoare pe care pădurea le ascunde sub umbra ei deasă. Adunate în fața
bârlogului, au observat că intrarea era deschisă, împăratul părând să fie acolo. Însă niciuna nu
avea curaj să intre sau măcar să strige pentru a fi primit. Se îndemnau unii pe alții să intre
primii:
- Hai, ariciule, îi spuse vulpea vecinului său, intră, ce stai? Împăratul trebuie să fie acasă
și sigur își va onora cuvântul dat!

Bibliografie:
Filipoi, S., Basme terapeutice pentru copii și părinți, Editura Fundația Culturală Forum, Cluj-
Napoca, 1998.

100
(nevoia de a fi înțeles)

Prof. înv. primar

Hoboi Virginia
Școala Gimnazială „Ioan Luca",
Farcașa, Neamț

n băiețel își dorea nespus o pisică. Mama sa nu era de acord. Băiatul și-a
strâns bănuț cu bănuț, mai mulți bani.

Într-o zi află că într-un sat vecin cineva avea o pisică de vânzare. Se duse într-acolo.
Stăpâna pisicilor, când îl văzu, îi spuse că toți pisoii sunt cumpărați. Pisoii se jucau cu toții.

Morala:Pisoiașul nu avea nevoie de cineva care să se joace cu el, ci de cineva care să îl

Prezentând această povestioară în fața clasei, elevul B.C. a înțeles că niciodată nu

trebuie să se considere ca având o infirmitate, ci ca un elev normal care trebuie și este înțeles
de colegii lui.

101
(despre acceptare)

Prof. înv.primar Ignat Vetuța,

Școala Gimnazială nr.1,
loc. Brăhășești, jud. Galați

venit, încele din urmă, ziua cea mare. Toate animalele din pădure s-au

103
(fobie socială)

Profesor psihopedagogie specială:

Ion Stănica
Centrul Școlar de Educație Incluzivă,
loc. Buzău, jud. Buzău

fost odată ca niciodată o ţară întinsă şi bogată cu munţi de topaz şi păduri de

smarald, unde pasările erau vorbe şi vorbele cântau ca nişte păsări măiastre de cristal.
Pe pajiştile pline cu flori roşii de rubin, supuşii îşi ascultau Împaratul care vorbea în
basme şi cânta în poezii. Vorbele lui erau fermecate. Ele vindecau bolile şi tămaduiau sufletele.
Ţelul lor era pacea. Ea plutea liniştită ca un nour subţire, mătăsos peste creştetul Împărăţiei.
Nimeni nu greşea aici.
Toţi tâlharii judecaţi de Împărat se ruşinau atât de tare după ce erau biciuiţi de poveştile
cu tâlc ale acestuia, că se căiau pe veci şi nu mai furau niciodată!
Cuvintele lui înşirate ca mărgelele erau purtate la gât de cei bolnavi şi ei se vindecau.
Toţi îşi iubeau Împăratul!
Dar deasupra lor era mica prinţesă. Fiica împăratului îşi iubea nespus tatăl şi lucrul
acesta nu putea fi spus în cuvinte. Sprijinindu-și în mâini căpuşorul ei buclat, fetiţa asculta
seară de seară, ore în şir basmele, poveştile, poeziile şi cântecele tatălui său.
Era atât de fermecată de cuvinte, că nu auzea nici trilurile păsărilor de cristal, nu vedea
nici pajiştile cu flori de rubin, nici sclipirea de aur a Soarelui care încerca s-o lumineze...
Împăratul era toate acestea la un loc...
Dar într-o zi, Împăratul se stinse!
Închisă în iatacul ei, prinţesa suferea. Lumea se obişnuise cu solitudinea ei înălţătoare.
Împărăteasa ofta şi suspina. Pacea îşi înconvoiase aripile. Tărâmul împărăţiei jelea.
Prinţesa se zăvorâse înlăuntrul ei cu trei lacăte: unul de cristal îi încleşta inima, unul de
aur îi înconjura mintea şi-i sugruma gândurile, unul de rubin îi îngheţase zâmbetul pe buze.
Mica prinţesă suferea. Numai poveştile pe care şi le amintea o mai ajutau să respire și
să ofteze...

106
(frica de a merge la școală)

Psihopadagog Ivaşcu Elena Daniela,

CŞEI,
loc Buzău, jud. Buzău

i s-a întâmplat adesea să aud, atât din ipostaza de părinte cât şi

din cea de cadru didactic: ,,Lasă că vezi tu când vei merge la şcoală...!"; o atenţionare
ameninţătoare şi dojenitoare care creionează un drum apocaliptic, înfricoşător pe care micul
şcolar va trebui să îl parcurgă purtând în spate un ghiozdan plin cu fantasme, cu scenarii, cu
teamă. Şi, aşa cum şi adulţii ajung să fie aplecaţi de apăsarea propriilor lor bagaje cu temeri şi
probleme, micul elev aflat la începutul unei aventuri care ar trebui să fie minunată ajunge să
fie gârbovit de povara unei intrevenţii total lipsite de tact şi de inspiraţie.
O astfel de situaţie este şi cea a micuţului P. O., în vârstă de 7 ani, un copil timid, crescut
de bunici, având ambii părinţi plecaţi să îşi câştige existenţa prin ţări străine. Împreună cu
fratele său mai mare, copilul este întreţinut de bunicii paterni care au o vârstă înaintată, fiind
adesea copleşiţi de griji şi de neajunsuri. Nivelul lor de instruire se rezumă la absolvirea a opt
clase, motiv pentru care nu se poate afirma că erudiţia şi cultura în domeniul educaţiei sunt la
un nivel foarte ridicat. Fără a avea intenţii rele, aceştia au afirmat în anumite contexte, în care
se afla şi copilul, că la şcoală va fi greu, că va fi diferit faţă de grădiniţă, proiectându-şi de fapt
propriile neputinţe legate de provocările pe care le presupune şcoala în zilele noastre. Toate
aceste informaţii negative s-au insinuat în inconştientul fragil al copilului având drept
consecinţe dintre cele mai neplăcute care încep cu inadaptarea şcolară manifestată prin

108
(abilitatea de a dărui)

Prof. Juncanariu Ileana,

Liceul Tehnologic
„Mihai Busuioc"
/Grădinița cu P.n.Nr.6 ,
loc.Pașcani, jud. Iași

- Spune-mi, ce-ai făcut cu piersica ta ?

- Ce să fac, tătucă, am mâncat-o şi-ţi mulţumesc. A fost tare bună. apoi m-am gândit că
ar fi tare bine să avem şi noi un astfel de pom, aşa că, am luat sâmburele, l-am plantat în spatele
casei, am udat locul şi nădăjduiesc să crească acolo un piersic frumos şi roditor.
- Bine ai făcut, băiatul tatii, sunt sigur că tu o să ajungi un bun gospodar. Dar tu, îi zise
celui de-al doilea, ce-ai făcut cu piersica ta ?

- Eu am mâncat-o. A fost atât de bună, coaptă şi fragedă ...

- Şi apoi ?
- Păi, am aruncat sâmburele şi m-am dus la mama să-i mai cer câteva, că tare bune erau.

110
(dependența de calculator)

Prof. înv. primar

Lalău Elena,
Școala Gimnazială,
loc. Hangu, jud. Neamț

113
(comportament nepotrivit cu cei din jur)

Prof. Înv. Preșcolar Luca Elena

Școala Gimnazială „Ioan Luca",
loc.Farcașa, jud. Neamț

ndrei este frate cu Matei. Andrei se purta urât cu Matei, îl certa, îi

lua toate dulciurile și jucăriile.
Deși părinții încercau să-i arate lui Andrei că greșește acesta nu înțelegea nimic.
Într-una din zile Andrei se duse la marginea unei ape, la pescuit. Fără să fie atent în jur,
se afundă între niște scaieți. Se umplu tot de țepi. Începu să țipe.
Matei îl auzi și se duse repedela el. Văzându-l în ce stare este începu să îi scoată fiecare
țep cu grijă și dragoste.
După ce a terminat de scos toți țepii Andrei și-a cerut scuze că l-a tratat atât de rău până
atunci, că a fost egoist și i-a promis că va fi un frate bun de acum încolo.

Morala: Este bine să fii bun și recunoscător permanent și nu numai la nevoie.

Această povestioară a făcut ca, copilul A. D.să aibă o comportare frumoasă față de
fratele său mai mic și față de ceilalți copii din grupă.

114
(acceptarea complimentelor)

Importanța acceptării complimentelor - poveste terapeutică preluată din cartea „101

povești vindecătoare pentru copii și adolescenți" - George W. Burns

Descrierea problemei: Am folosit această poveste terapeutică în sedințele de

consiliere cu eleva I.M.
Fata este înscrisă în clasa a IV-a și prezintă o stimă de sine scăzută și respingerea
complimentelor atât din partea persoanelor necunoscute cât și din partea familiei, prietenilor,
colegilor. Ea consideră că nu se încadrează în descrieriile făcute de ceilalți din jurul său.
Obiectivul propus: sentimentul propriei valori. a învăța să te apreciezi si a accepta
complimetele. După mai multe ședințe de consiliere în care am identificat problema, i-am citit
povestea terapeutică și ulterior, am observat o îmbunătățire în comportamentul elevei.

117
(metodă- consiliere terapeutică)

Prof. Psihhopedagogie specială

Ardeleanu Oana Florentina
Centrul Școlar de Educație
Incluzivă nr. 2,
loc.Comănești, jud. Bacău

oveștile cu mesaj terapeutic nu sunt o noutate în psihoterapia copilului. Se

recomandă ca acestea să fie asociate cu alte tehnici. Pentru ca istorioara cu mesaj terapeutic să
devină totuşi un punct central al efortului de vindecare, este absolut necesar să fie folosită la
timpul potrivit şi în varianta potrivită. În cazul utilizării poveștilor cu mesaj terapeutic, este
absolut necesar să cunoaştem motivul consultaţiei psihologice, istoria cazului, a familiei,
incidenţa tulburărilor psihice la rudele apropiate, evenimentele principale, descrierea cât mai
amănunţită a simptomelor sale. Ar fi utilă inclusiv informaţia dintr-o caracterizare şcolară sau
din oricare altă sursă pe care ne putem baza.
Am fost rugată, la un moment dat, de părinții unei eleve din centru, să o observ, să discut
cu ea și să o ajut să depășească stările de anxietate, emotivitate și slaba socializare cu cei din
jur.
Întradevăr, în momentul în care mi-a fost prezentată, am văzut o fetiță stângace,
frământându-și mâinile din când în când, cu capul plecat, dând impresia unei stări de
autodepreciere acută, cu aspect astenic dar plăcut. Am rămas singură cu ea și am înțeles că nu
se simte importantă, că e mult timp singură acasă, neavând frați sau surori, părinții nu au timp
de ea, nu crede că lumea din jur o place prea mult, nu are niciun scop pentru perioada următoare,
manifestând o lipsă crescută de încredere în forțele proprii dar, cel mai acut am simțit că-și
dorea un prieten/o prietenă în preajma ei.
Am discutat și cu părinții pentru conştientizarea responsabilităţilor care le revin în
educarea copilului lor, mai multă atenție, petrecerea timpului împreună cu fetița lor,

ntr-un sat de munte traia odată un om căruia îi murise nevasta. Acesta

locuia împreună cu cele două fete ale sale. Pe una o chema Viorica, iar cealaltă se numea
Ileana. Fetele erau foarte frumoase, dar si foarte curioase şi inteligente. Fetele îi puneau
mereu multe întrebări... la unele ştia să le răspundă, la altele nu...
Omul îşi dorea să le ofere cea mai bună educaţie, dar el nu avea timp să se
preocupe de fete, așa că s-a gȃndit să ceară ajutorul unui înţelept. În cele din urmă, acesta
acceptă să stea mereu cu cele două fete. Înţeleptul ştia întotdeauna să răspundă la întrebările
pe care fetele i le punea.

La un moment dat, una dintre ele a a adus o buburuză pe care plănuia să o

folosească pentru a înşela înţeleptul.
- Ce vei face cu această buburuză? o întrebă Ileana pe sora ei.
- O să o ascund în mâinile mele, răspunde Viorica. Apoi o să întreb înţeleptul dacă
e vie sau moartă Dacă va zice că e moartă, îmi voi deschide mâinile şi o voi lăsa să zboare.
Dacă va zice că e vie o voi strânge şi o voi strivi. Şi astfel orice răspuns va avea, se va înşela.
Viorica si Ileana au mers într-o clipă la înţelept. L-au găsit meditând.
- Am aici o buburuză . Spune-mi, înţeleptule, e vie sau moartă?
Foarte calm, înţeleptul surâse şi îi zise:

122
(dezvoltarea toleranţei la frustrare )

Prof. Monu Mihaela

Şcoala Gimnazială ,,Alexandru
Ioan Cuza",
loc. Roman, Jud. Neamţ

127
(despre lauda de sine)

Prof. înv. primar

Munteanu Ștefania-Carmen,
Școala Gimnazială,
loc. Hangu, jud. Neamț

128
Povestire inclusă în cartea NESTEMATE DUHOVNICESTI vol. I, Editura
Cristimpuri, 2010

rădiniţa este locul care favorizează întâlnirea copilului cu arta,cu

literatura destinată lui, ceea ce duce la trăirea unor sentimente complexe.Etapa preşcolară este
şi etapa în care se resimte cel mai puternic nevoia de afecţiune.În grădiniţele de copii, poveştile
sunt un mijloc instructiv-educativ cu maximă eficienţă,ele contribuie la lărgirea orizontului
copiilor, la dezvoltarea proceselor psihice,la dezvoltarea limbajului şi la educaţia morală a
acestora.Poveştile sunt modul cel mai atractiv de realizare a laturilor educaţiei.Pornind de la
un caz real sau fantastic, povestea terapeutică îşi îndeplineşte menirea de mediator a durerii şi
suferinţei, aducând mult mai aproape pe cel aflat într-un impas.
În acest an şcolar au venit la grupa mică un număr de 12 preşcolari.Fiecare vine din
mediul lui familial,fiecare vine cu mofturele şi pretenţii,iar strângerea jucăriilor după
activitatea de joacă era o greutate foarte mare pentru ei.Văzând că mă confront zilnic cu
problema strânsului jucăriilor la copiii de grupă mică am recurs la o poveste.
Voi da curs poveştii terapeutice.
Au existat doi frati,Cătălin şi Răzvan care dormeau în camere separate şi fiecare
dintre ei avea jucăriile sale.Cătălin avea 6 ani,iar Răzvan 4 ani şi jumătate. Atunci când cineva
venea în vizită şi intra în camera fratelui cel mare se minuna din cauza dezordinii; toate
jucăriile erau pe jos: mingea în pat, soldăţelul lângă dulap, cu picioarele în sus, piesele de
puzzle amestecate încât cu greu reuşeai să- ţi dai seama care din piese aparţin cărui puzzle,
ursuleţii împreună cu maşinuţele, sub pat hăinuţele păpuşilor.
Oriunde păşeai, pe tot covorul, lângă pat ori lângă fereastră sau uşă, găseai câte o
jucărie.Dacă în schimb cel venit în vizită intra în camera mezinului, rămânea uimit de câtă
ordine exista. Când copilul se juca, îl puteai vedea cu câteva jucării în jurul lui, iar celelalte,
aşezate frumos pe rafturi. Intr-o seară, atunci când amândoi copiii dormeau, jucăriile au
început să vorbească între ele.
Comunicau una cu cealaltă printr-o spărtură din peretele ce despărţea camerele în care
dormeau copiii. Din camera celui mare, jucăriile se plângeau de comportamentul copilului:

133
(respingerea unor colegi)

Prof înv primar

Nicolae Ruxandra-Ioana
Școala Gimnazială Nr 27, București

fost odată ca niciodată, în Împărăția gâzelor, o școală mare și frumoasă,

asemeni unui castel. Aici învățau toți copiii insecte din ținut. Aceștia erau tare uniți și o iubeau
mult pe învățătoarea lor, omida Flu.
Într-o zi, a venit în acest ținut o familie de albinuțe tare drăgălașe: mama-harnică fără
pereche, tatăl-un bondar grăsun și fiica lor, Nuța-o elevă tare silitoare. Aceasta din urmă, a
început a merge la școala gâzelor, alături de alte insecte de vârsta ei: buburuza Bulinuță,
furnicuța Uța, cărăbușul Buș, gândăcelul Relu și mulți alții.
Nuței îi plăcea la școală, însă nu reușise să își facă prieteni. Nuței îi plăcea tare mult să
vorbească, să povestească, dar colegii nu prea o ascultau.
Într-o zi, în timpul pauzelor, Bulinuța și Uța stăteau de vorbă:
-Vai, Uța, abia aștept să vină vara!
-Da, și eu! Să putem merge pe afară fără grija că un strop de ploaie ne poate uda!
exclamă Bulinuța.
-Știi, Uța, mă gândeam că, astăzi, după școală, am putea să...
Bâzzz, bâzzzz, începu deodată să se audă.
-Scuze, nu te-am auzit. Poți repeta, te rog? Ce spuneai să facem astăzi, după școală?
-Spuneam că am putea să....
Bâzzz, bâzzz, din nou se auzi din ce în ce mai tare și mai aproape.
-Hei, (bâzzz, bâzzz) despre ce vorbiți? (bâzzz,bâzzz) întrebă Nuța, continuând să
bâzâie.
-Nuța, ai întrerupt o discuție importantă cu bâzâitul tău! spuse supărată Uța.
-Nici nu mai știu despre ce vorbeam! adăugă și Bulinuță.
Nuța nu a încetat nici acum din bâzâit. Ba parcă se auzea și mai tare.
-Nuța! strigă Uța. Lasă-ne! Du-te de lângă noi! Nu putem vorbi din cauza bâzâitului
tău! Nici nu înțelegem ce vrei de fapt să ne spui. Nu mai bâzâi și vorbește și tu, la fel ca ceilalți
copii.

Detalierea problemei:
În decursul anului școlar, în clasa noastră s-a transferat P.D., elev de etnie rromă, venit
din provincie. Acesta cunoștea atât limba română, cât și în limba rromă. Acesta, obișnuit fiind

136
(nerespectarea regulilor de grup)

Profesor înv. primar Novac Viorica

Şcoala Gimnazială „M. Sadoveanu",
loc. Brăila, jud. Brăila

- Lipsa de timp şi afecţiune a părinţilor

- Agresivitatea verbală a cuplului în prezenţa băiatului
- Anturajul băiatului cu modele negative de conduită
Strategiile şi intervenţiile care s-au dovedit a fi utile au fost:
-
- Utilizarea poveștilor terapeutice
- Antrenarea copilului în activităţi care să permită afirmarea sa
-
- Stimularea şi încurajarea comportamentelor adecvate, includerea elevului în
activităţile extraşcolare ( activități sportive, centre de pictură)

Nerespectarea regulilor in
interiorul unui grup

138
Factorii psihosociali care au cauzat comportamentul deviant al copilului sunt:

- Lipsa de timp şi afecţiune a părinţilor

- Agresivitatea verbală a cuplului în prezenţa băiatului
- Anturajul băiatului cu modele negative de conduită
Strategiile şi intervenţiile care s-au dovedit a fi utile au fost:
-
- Utilizarea poveștilor terapeutice
- Antrenarea copilului în activităţi care să permită afirmarea sa
-
- Stimularea şi încurajarea comportamentelor adecvate, includerea elevului în
activităţile extraşcolare ( activități sportive, centre de pictură)
-
-
- Recompense celui mai mic progres în evoluţia pozitivă a comportamentului
Rezultatele obţinute în urma implementării planului de intervenţie:
- Se reduce frecvenţa apariţiei comportamentului neadecvat;
- Se conformează regulilor de grup;
- Respectă persoanele din grup şi la scoală şi acasă;

Povestea maimuței Kika

Indicații terapeutice: nerespectarea regulilor în interiorul grupului
Efecte dorite: favorizarea unei mai bune discipline la școală și acasă

Să fim buni și respectuoși cu cei din jurul nostru

Indicații terapeutice: nerespectarea regulilor în interiorul grupului

Efecte dorite: favorizarea unei mai bune discipline la școală și acasă
Kika era o maimuțică tare distrată și pusă pe șotii. Până să înceapă școala, acest lucru
părea amuzant pentru părinții săi.
Problemele au apărut atunci când Kika a devenit elevă. După ce s-a acomodat cu școala,
a început să provoace neplăceri colegilor săi: se cocoța pe bănci și scaune, tragea veverița de
coadă, dădea șuturi și pumni șoriceilor , speria iepurașii.
Toate aceste lucruri le-au îngrozit pe bietele animăluțe, care o considerau pe Kika o
nesuferită și nu voiau să se mai joace cu ea. Singurii care se amuzau de boacănele ei erau un
lup și o vulpe care încercau să-i imite comportamentul.
Într-o zi, Kika a dorit să se joace cu Rița Veverița, însă aceasta i-a spus:
- Nu mă pot juca cu tine, Kika, pentru că m-ai tras de codiță și mă deranjezi când lucrez!
- Puțin îmi pasă! Îmi voi găsi alt tovarăș de joacă! i-a răspuns aceasta.
Dar în sinea ei , Kika s-a simțit tristă. A mers și la șoricei, și la iepurași, dar nici aceștia
nu i-au acceptat propunerea. Atunci maimuțica și-a spus: „Aș vrea să am mai mulți prieteni cu
care să mă joc toată ziua. M-am săturat ca toți să se plângă de mine!"
Din ziua aceea, Kika a început să se poarte frumos cu cei din jur. Veveriței i-a
împrumutat un creion, pe șoricel l-a ajutat să-și pună ghiozdanul în spate și i-a oferit iepurașului
o brioșă.

141
(încrederea în sine)

Prof. înv. preșcolar Cozma Lorena,

Grădinița cu P.P. nr. 13,
loc. Satu -Mare, jud. Satu- Mare

n pădure trăia o veveriţă, Vivi, care de când era mică a trăit singură, pitindu-se

142
mulţime de lucruri noi, iar Vivi nu a mai spus niciodată "nu pot", ci :"Dacă doreşti
ceva cu adevărat vei reuşi!"

MORALA: Nu renunța, oricât de greu ți s-ar părea la prima vedere!

Prin această poveste am urmărit transmiterea încrederii în sine.
Această poveste este importantă pentru copiii care ajung în situaţia de a nu avea încredere în
sine,fie ca au o anumita anxietate ce apare in mediul preşcolar.
A fost utilă această poveste pentru copilul C.D.pentru ai creşte încrederea în sine,cât este de
important să perseverezi în comportamente care te pot ajuta să depăşeşti obstacolele care
apar.
După povestire i-am pus copilului C.D. câteva întrebări:
Tu în ce situaţii ai fost influenţată de frica?
Cum ai reuşit să laşi încrederea să triumfe asupra fricii?
În ce situaţii este frica utilă?
Tu ce soluţii ai găsi dacă ai fi în locul veveriţei Rita?

144
(despre captivitate)

Profesor învăţământ preşcolar

Paiu Mirabela
Grădiniţa cu Program Prelungit Nr. 19,
loc.Vaslui, jud. Vaslui

ctivitatea a pornit de la un băieţel, care a adus la grădiniţă o cutiuţă

în care se aflau câţiva fluturasi multicolori. Era săptămâna în care, împreună cu ursuleţii mei
"studiam" insectele.
Într-una din zile, un băieţel din grupă a venit la grădiniţă, însă nu singur, ci, spune el
însoţit de prietenii lui, fluturaşii. Curioşi, toţi copiii l-au întrebat cum a reusit să îi aducă la
grădiniţă...Şi-atunci băieţelul a început să le povestească... După ce au aflat povestea
fluturasilor din mâinile copilului, ceilalţi colegi au fost supăraţi că le-a luat fluturaşilor bucuria
de a zbura. Chiar dacă a încercat să le explice că i-a găsit pe iarbă, singuri şi neajutoraţi, ei nu
au fost de acord cu atitudinea copilului, susţinând că le-ar fi fost mai bine dacă ar fi rămas în
natură.
Pentru că în acea săptămâna vorbisem despre insecte şi observând că fluturii sunt
preferații copiilor, am decis să le povestesc aventura unor fluturași pe care i-a prins ploaia
jucăndu-se printre floricele.

146
(frica de eșec școlar)

rica de eșec este o trăire afectivă cu care majoritatea copiilor se confrunta la un

moment dat, pe parcursul traseului lor școlar. Frica de eșec se referă la o teamă accentuată că
nu vor reuși să facă față cerințelor școlare, că nu vor ști să-și facă temele, că nu vor lua note
bune, că se vor intimida când vor fi ascultați etc.
Consecințele fricii de eșec pot fi următoarele: refuzul de a mai merge la școala, o stare
de apatie și tristețe generală, lipsa apetitului pentru mâncare și lipsa de somn, oboseala continuă
și accese de plâns, evitarea celorlalți copii si teama de a fi pus sa răspundă în fața clasei, eforturi
substanțiale pentru a învăța, acasă, dar care nu se vad in mediul școlar din cauza blocajului ce
poate sa apară (chiar daca copilul si-a învățat lecția si l-ai verificat chiar tu acasă, când e pus la
școala să răspundă din ce-a învățat, se blochează si nu își mai aduce aminte nimic) precum și
rezultate școlare scăzute, în ciuda faptului ca învață.
Iată o modalitate aparte de a-l ajuta pe copil să depășească frica de eșec școlar: o
poveste terapeutică.
A fost odată un băiețel pe nume Radu. Auzise încă de la grădiniță că la școala va fi mult
mai greu decât i-a fost pana atunci. Va învăța lucruri mult mai frumoase, dar nu se va mai juca
atât de mult si va trebui sa fie mult mai serios. Sa își facă temele, sa meargă în fiecare zi la
școala, sa fie organizat si mereu atent la ore. A început și școala. Primele zile i s-au părut de-a
dreptul frumoase, dar apoi au început să învețe tot mai multe lucruri si unele tot mai grele. Nu
reușea sa înțeleagă totul la școala, iar când ajungea acasă avea nevoie ca mama sa stea cu el si
sa ii explice totul încă o data.
- Nu mai vreau la școala! E prea greu! Nu știu nimic. Ceilalți copii știu mai multe
decât mine! se plângea aproape in fiecare zi copilul.
De fiecare data când era ascultat, in picioare, in fata clasei, ii era teama ca nu va ști sa
răspundă și din acest motiv răspundea cu greu sau greșea des. Învățătoarea ii spunea
întotdeauna:
- Radu, trebuie sa fii mai atent. Străduiește-te mai mult. Poți, dar e nevoie sa fii puțin
mai serios cu învățatul. Nu mai suntem la grădiniță. Suntem copii mari deja!
Atunci când se anunțau teste la școala, Radu devenea din ce in ce mai speriat si nu mai
era deloc sigur pe ceea ce a învățat. Petrecea zile întregi înainte de un test cu mama alături si

150
(deficiențe la scriere)

Prof. înv. primar Peșa Cătălina

Școala Gimanzială, loc. Nanov,
jud. Teleorman

oby este elev în clasa a IV a . Astăzi, prima zi de școală, își va

cunoaște noua învățătoare. Este nerăbdător. Revederea cu colegii este emoționantă.
Se ascultă discursul domnului director apoi fiecare merge în sala de clasă. Își face
apariția și doamna învățătoare.
- Bună ziua, dragi elevi!
- Bună ziua, doamna învățătoare! Se aud vocile bucuroase ale copiilor.
- Mă bucur nepus să vă cunosc și să vă îndrum pașii în acest an școlar.
Pe fețele copiilor se citea bucuria. Roby era foarte încântat de noua învățătoare.
A doua zi de școală doamna învățătoare verifică tema.
Roby este rușinat, abia dacă se zărește în bancă.
- Roby, de ce nu ai scris tema? Întreabă doamna învățătoare.
- Știți literele fug de mine!
- Cum este posibil acest lucru?
- De câte ori vreau să scriu literele fug.
Învățătoarea îl încurajează și îl îndeamnă să scrie.
În noaptea aceea literele apar din nou în visul băiatului.
- Am fost din nou certat de doamna învățătoare, spuse băiatul.
- Nu este vina noastră, tu nu ești prietenul nostru.Ne pocești și ne urâțești de nu mai semănăm
cu ceea ce suntem. Fiecare literă are frumusețea și farmecul ei, iar tu nu lași să se vadă acest
lucru. De aceea noi fugim pentru că nu vrem să fim strâmbe.
O noua zi de școală.
- Roby, strigă doamna învățătoare, literele au fost prietenele tale astăzi?
- De fapt ... literele sunt încă supărate pe mine.
- Și cum putem repara acest lucru, întreabă învățătoarea?
- M-au rugat să nu le mai urâțesc și să las frumusețea fiecărei litere să se vadă.
- Promit că mă voi strădui, spuse băiatul.

Detalierea problemei

152
(refuzul copiilor de a merge la grădiniță)

Educatoare Petraru Cristina,

Școala Gimnazială nr. 8,
loc. Piatra Neamț,
jud. Neamț

" ă permiți copilului să ajungă la anxietate, depresie, vinovăție, ostilitate, lipsa

disciplinei ca apoi să îl duci la terapii este tragic. E mai bine să ajuți copilul să cunoască ce
înseamnă sănătate emoțională și să îl înveți să aplice aceste principii la viața personală."
(Knaus)
De multe ori părinții se confruntă cu refuzul copilului de a mai merge la grădiniță fie
după zile de vacanță sau week-end, fie după perioadele în care copilul e bolnav și stă acasă. De
multe ori părinții cad în capcana satisfacerii dorințelor copiilor uitând de nevoile copilului.
Orice copil are nevoie săînvețe lucruri noi și săînvețe să fie cu ceilalți și să se raporteze la
ceilalți. Ori acest lucru nu se poate face acasă. Lăsând copilul acasă părintele rezolvă plânsul
de moment deschizând în același timp calea pentru apariția de probleme multiple: dificultăți de
relaționare, dificultăți de separare, probleme de comportament, carențe la nivelul cunoștințelor
și abilităților specific vârstei. Povestea de mai jos vine în ajutorul părinților care se confruntă
cu refuzul copilului de a mai merge la grădiniță.

Veverel vine iarăși la grădiniță

O zi de grădiniță de succes, printre activități, demersuri de tot felul, strategii, musafiri,

supărări, pozne, jocuri, metode active sau mai puțin active, ciondăneli, jucării și multe altele,
implică și nelipsitele tranziții. De multe ori timpul este cel ce te "presează" și nu mai știi ce să
folosești ca tranziție pentru a nu te repeta, pentru a nu plictisi copiii, pentru a aborda cu succes
și bună-dispoziție activitatea ce urmează. Am constatat că umorul, sub forma unor poezii hazlii,
poate fi un bun prilej de a-i detensiona pe participanții la actul educativ (preșcolari și educatoare
deopotrivă), de a face o trecere "veselă" și eficientă de la o activitate la alta. Negăsind poezii
hazlii pentru toate proiectele tematice pe care mi le-am propus, am încercat să "combin"
cuvinte în așa fel încât acestea să producă cel puțin un zâmbet din partea auditoriului. Și așa au
apărut mai multe poezii, dragi mie, pe care le pot oferi spre lectură celor ce iubesc umorul,
copiii și nu în ultimul rând meseria de educatoare.

155
GREIERELE ŞI FURNICILE

156
(încrederea în forțele proprii)

Prof. înv. primar Pop Aurelia

Școala Gimnazială Căianu
Structura Vaida Cămăraș,
jud. Cluj

a şcoala din pădurea înverzită totul pare să meargă foarte bine

astăzi: iepuraşii, aricii, veveriţele, ursuleţii şi bursucii s-au întrecut la tabla înmulţirii.
Luându-şi ochelarii de pe nas, domnul Cerb exclamă cu vădită mulţumire:

- Desigur, domnule profesor!

Numai Riţa-Veveriţa s-a retras dintre tovarăşele ei şi s-a aşezat liniştită pe un

buştean... Se simţea absolut groaznic pentru că, în timp ce stătea în poiană, le auzise pe Viţa
şi pe Tiţa vorbind despre faptul că fuseseră invitate la petrecere, la Aluniţa-Veveriţa, la ziua
ei de naştere. Ea de ce nu fusese invitată? Şi ea era prietenă cu Aluniţa." Ce i-am făcut? De ce
nu mă mai place?" Aceste întrebări au frământat-o pe Riţa toată ziua. Nu se mai putea bucura
nici de pauză, nici de prietene, nici măcar de nucile gustoase pe care i le pusese mama în
pacheţel înainte de a pleca la şcoală. Ce să se mai concentreze la ora de ştiinţe!? Domnul
Cerb chiar s-a supărat pe ea că nu era atentă.

- Hei, ce ai de eşti aşa de supărată?"

- A, nimic! Am avut o zi proastă.
- Ei , hai, a spus Alunel , o să te simţi mai bine dacă vorbeşti despre ceea ce te
frământă. Ce s-a întâmplat?

Aşa că Riţa i-a spus că nu fusese invitată la ziua Aluniţei şi că nu ştia de ce, pentru că
erau prietene.

* Exprimare a propriilor sentimente în relație cu sine și cu ceilalți.

* Controlarea și înfrânarea tristeții.

* Creșterea încrederii în propria persoană, precum și creșterea încrederii în ceilalți.

* Înțelegerea propriilor gânduri, trăiri.

Dacă analizăm cele menţionate mai sus, vom observa, în cazul nostru,că M.A., pentru a
avea cât mai mult timp o stare de bine fizică şi psihică, e absolut necesar să fie apreciat,
înţeles, acceptat nu numai la școală, dar și în sânul familiei.

159
(comportamente indezirabile)

Prof. înv. preșcolar

Ștefănescu Carolina,
Grădiniţa.P.P. nr.9,
loc. Satu - Mare, jud.
Satu - Mare

ovestea terapeutică este un mijloc excelent de a ne adresa

copilului fie pentru a transmite anumite modele comportamentale şi valori morale, fie pentru a
înlătura anumite comportamente indezirabile. Povestea terapeutică nu îl critica şi nu îl
eticheteaza pe copil, ci favorizează identificarea copilului cu anumite personaje şi implicit
transpunerea soluţiei din poveste şi în situaţia sa.
Descrierea problemei: negativism, lipsă de implicare în activitate, socializare scăzută,
egoism.

Prin prezentarea acestei povești create în scop terapeutic am urmărit să transmit

importanța de a asculta și a fi bună, de a nu fi încăpățânată, de a vorbi frumos cu cei mari, dar
și cu copiii, ce înseamnă să dăruiești și să primești, am urmărit formarea capacității de a
aprecia faptele buneși a dezaproba faptele rele, egoiste.

nuța, o fetiță de patru anișori și ceva, era foarte apreciată de colegiiei

de gradiniță, de către doamnae ducatoare, de prietenii de la bloc.... Darce ea ce nu știau aceștia,

era faptul că Anuța, fiindu-i frică de întuneric, mai mereu se trezea în mijlocul nopții, începea
să plângă și nu se liniștea până nu ajungea în patul părinților, adormind pe pieptul mamei!
Într-o zi de toamnă, fiind aniversarea împlinirii celor cinci anișori, la momentul suflării în
lumânărele, Anuța suspină profund zicând cu glas ușor: "Ce mult mi-aș dori să nu-mi mai fie
frică de întuneric". Casa răsuna de glasul și râsetele copiilor și în orice colț puteai vedea confetii
sau baloane.
Ziua a trecut repede și, ca de obicei, Anuța a adormit mai greu, bineînțeles cu veioza aprinsă.
În mijlocul nopții, parcă trezită de zgomotul unui ceas deșteptător, Anuța deschise puțin ochii
... îi era frică din nou, dar înainte să înceapă să plângă, o voce prietenoasă se auzi din dreptul
geamului:
- Pâs,Pâs...vino până la fereastră!
Curioasă cum era din fire, se apropie.
- Cine este acolo? Întrebă Anuța.
- Uita-te sus, pe cer! Se auzi de afară.
Anuța, ridică timidă capul și, când privi spre cer, văzu o steluță atât de sclipitoare și parcă mai
aproape ca niciodată, care începu a-i vorbi:
- Bună, eu sunt Sclipici și te privesc în fiecare seară de aici, de sus! Spuse steluța.

Motto: „Doamne, acordă-mi seninătatea de a accepta lucrurile pe care nu le pot schimba,

curaj să pot schimba lucrurile pe care le pot schimba şi înţelepriunea de a vedea diferenţa".

166
(înlăturarea fricii)

Prof.înv.primar Doboș Maria

Școala Gimnazială, loc. Răchiteni,
Jud. Iași

După lectură, îi poți întreba pe copii:

* Tu în ce situație ai fost influențat de Frică sau Tristețe?
* Cum ai reușit să lași Încrederea și Perseverența să triumfe asupra Fricii?
* În ce situație sunt Frica și Tristețea utile?
* Tu ce alte soluții ai găsi dacă ai fi în locul Marinei?

168
(despre relațiile cu ceilalți)

Prof. Ozsvath Elisabeta

Școala Gimnazială "Avram Iancu",
loc. Unirea, jud Alba

Am ales o poveste ce face parte din lucrarea "Metode de educație nonformală",

editată de fundația Noi Orizonturi. Ea poate fi utilizată cu succes la ore de consiliere, educație
civică sau ori de câte ori dascălii doresc să crească în rândul copiilor: prietenie, încredre
toleranță, iertarea, recunoștință, stăpânire de sine .

" oi prieteni mergeau împreună prin deșert. La un moment dat au început să

se certe și unul l-a pălmuit pe celălalt. Cel care a fost pălmuit s-a simțit ofensat, dar fără să
spună ceva, a început să scrie pe nisipul deșertului: " astăzi cel mai bun prieten m-a pălmuit".
Au continuat să meargă până când au ajuns la o mică oază, unde au hotărât să se scalde.
Cel pălmuit de prietenul său era cât pe ce să se înece, dar a fost salvat de prietenul său. După
ce și-a revenit din sperietură, a scris cu litere mari pe o piatră : "astăzi cel mai bun prieten al
meu mi-a salvat viața".
Cel care mai întâi l-a pălmuit pe prietenul lui, iar apoi i-a salvat viața, l-a întrebat curios
pe celălalt:
-De ce, când te-am făcut să suferi, ai scris pe nisip, iar acum ai scris pe o piatră?
Prietenul i-a zâmbit și i-a răspuns:
-Când un prieten ne face să suferim, ar trebui să scriem asta pe nisip, pentru că vântul iertării
să steargă durerea, iar când cev afrumos ni se întâmplă, datorită preietenilor, ar trebui să gravăm
în piatra memoriei sufletului nostru, pentru că nici un vânt să nu șteargă fericirea".
Mesajul poveștii este că în viață trebuie să îți respecți prietenii, să fii iertător în relațiile
cu aceștia, recunoscător pentru încrederea, ajutorul lor, să știi să îți stăpânești pornirile astfel
încât să nu jignești persoanele dragi de lângă tine.
Ca orice poveste, și această trebuie să fie însoțită de un moment de analiză și reflecție
din partea micilor ascultători. Pentru acest moment se poate pleca de la următoarele întrebări:
De ce credeți că personajul pălmuit a procedat așa? Cum ați fi procedat, dacă voi ați fi fost cei
pălmuiți? De ce credeți că, după ce l-a pălmuit, atunci când s-a aflat în pericol de moarte i-a

170
(încrederea în sine și ceilalți)

Prof. Moldovan Florina

Școala Gimnazială "Avram Iancu",
loc. Unirea, jud. Alba

172
(agresivitate față de colegi)

Prof. înv. preșc. Alina Ruscanu

Liceul „Mihail Sadoveanu", loc. Borca,
jud. Neamț

n poienița verde de la marginea pădurii, Rița Veverița și-a deschis o grădiniță

pentru toate animalele pădurii, pentru că vroia să le învețe să se comporte frumos, să scrie și
să citească, să se joace împreună, să picteze.
Zis și făcut! Rița Veverița a amenajat imediat grădinița, iar peste câteva zile era plin
de animale care mai de care mai curioase să afle cât mai multe lucruri frumoase. Astfel, zi de
zi se distrau, cântau, pictau și se jucau frumos-Moș Martin le distra cu tumbele lui, căprioara
făcea salturi de pe un mal al apei pe altul, păsărelele cântau fără întrerupere. Toate animalele
erau fericite!
Bursucul a aflat mai târziu de grădinița deschisă de Rița Veverița, dar era dornic și el
să vină. Numai că, să știți că era un bursuc cam neastâmpărat. A fost primit cu drag de
celelalte animale, și i s-a explicat că, aici la grădinița din poieniță toate animalele se joacă
frumos.
Nu după mult timp de la sosirea bursucului, veselia a fost întreruptă de stigătul
ariciului:
-Au, vai! Au-vai!
Toate animalele au fugit speriate spre arici.
-Ce s-a întâmplat?
-Bursucul m-a călcat și mi-a rupt țepii!

175
(despre zgârcenie)

Educatoare Alinei Marilena -

Daniela
Grădinița Cu
Pp.Nr.6."Petru Poni ",
loc.Roman, jud. Neamț

ărâm de vis al copilăriei. Casa bunicilor cu pridvor și prispă înaltă,unde copiii,se

indentifică zi de zi cu natura. Liniștea deplină, patronată de oaza de verdeață cuprinde în
imensitatea ei, universul copilăriei. Asa cum basmele și poveștile îi ajută pe copii să se
indentifice cu personajele care își gestionează problemele și lumea necuvântătoarelor pot
influența pozitiv comportamentul unui copil. Nimeni nu s-ar fi gândit ca o întâmplare aparent
banală, poate avea un impact pozitiv asupra puiului de om S, care era extem de egoist ,deși i
se oferea totul, nu împărțea nimic cu nimeni.
O zi liniștită, la bunici,care nimeni nu ar fi bănuit că este ziua care în comportamentul
lui S,se va produce marea schimbare mult așteptată de toți. S și I, se joacă împreună sub
supravegherea atentă a bunicii. În joaca lor printre necuvântătoarele din curte, îsi fac apariția
doi pisoi jucăuși, care fac tot felul de tumbe spre deliciu celor doi nepoței. Bunica le aruncă
câte o bucățica de pâine. Unul din pisoi, ia o bucățică de pâine și miaună chemându-și frățiorul
să împartă cu el, ținând-o cu lăbuța cealaltă să nu i-o fure cocosul pintenat .S privește cu uimire
toată scena și rămane profund surprins. Aleargă într-un suflet ,să-i povestească bunicii. Bunica
îl ascultă, îl mângâie pe creștet. Oare când vei înțelege că așa este de preferat să te comporți.
Pentru o clipă nepotul rămâne pe gânduri, apoi dispare și se asează la umbra unui copăcel din
livadă. Bunica nu intervine, pentru ai afla neliniștea din sufletul său, așteptând șă se intoarcă
mama de la serviciu. Sosirea mamei era mult așteptată. Cei doi o întâmpină cu bucurie. Mama
se pregătea să scoată duiciurile din geantă, când pe neașteptate S ,smulge punga din mâna
mamei, împărțind-o cu I. Mama a rămas uimită de comportamentul băiatului. Bunica a
intervenit si i-a sugerat mamei să-l întrebe pe S,ce s-a întâmplat. El i-a povestit cu bucurie și a
promis că nu va mai fi zgârcit.

176
( despre copii alintați)

Prof. înv. primar Bobescu

Mihaela,
Școala Gimnazială, loc.
Grumăzești,
jud. Neamț

183
(basmul ca terapie)

Prof. înv. primar Monica Ţuţuianu

Şcoala Gimnazială „Vasile Mitru",
loc. Taşca, jud.Neamț

rt-terapia este o modalitate psihoterapeutică mediată prin producţii vizual-plastice

(picturale, grafice, de modelaj, sculptură, măşti, colaje etc.) şi prin alte moduri de expresie
artistică (muzică, poezie, teatru, dans, expresii corporale).
Basmele discută probleme existenţiale umane universale, care preocupă copilul şi
încurajează dezvoltarea lui, ameliorează sau dizolvă tensiunile psihice cu care acesta se
confruntă.
Basmele numesc direct dileme, teme şi temeri existenţiale ca: dorinţa de iubire a omului,
teama de a nu fi luat în seamă, teama de moarte, pofta de viaţă.
Basmele transmit faptul că în viaţă nu pot fi evitate greutăţile serioase, motiv pentru care
acestea nu trebuie să constituie obiectul evitării ci al confruntării, lupta fiind un fenomen strâns
legat de natura vieţii umane.
Basmul confruntă copilul cu condiţiile de bază ale supravieţuirii.
Dilemele existenţiale sunt discutate într-o manieră univocă şi condensată, fără să se insiste
pe detalii, excepţie făcând situaţiile cele mai importante.
Binele şi răul apar şi se manifestă într-o formă sau alta, prin acţiunile eroilor, aproape în
fiecare basm.
Prezenţa răului şi a binelui, permite abordarea problemelor morale în cadrul basmelor.
Copiilor li se transmite faptul că răul nu trebuie evitat din cauza pedepsei, sau de teama de
pedeapsă, ci din cauza convingerii că nu merită să fie făcut.

Plan de intervenţie bazat pe terapie prin basm

Intervenţia psihopedagogică va cuprinde:

➢ Încurajarea unei atitudini de asteptări pozitive
➢ Îmbunătăţirea flexibilităţii în manifestări a copilului
➢ Stabilirea unui sistem de recompense pe baza de jetoane/puncte/buline
➢ Dezvoltarea unor interacţiuni pozitive în timpul jocului
➢ Lauda atunci când copilul îndeplineşte cerinţele

Intervenţia cu copilul şi grupulva fi făcută prin:

1.Basme terapeutice
2.Terapie prin joc de rol şi cu marionete

Folosirea poveștii terapeutice presupune stabilirea unor obiective concrete și parcurgerea unor
etape în vederea realizării acestora.

Evaluare

În urma perioadei în care au fost lecturate poveştile terapeutice,am observat o ameliorare

a comportamentelor- problemă.
Elevii manifestau mai multă empatie faţă de colegi, colaborau mai bine în activităţile de
grup şi aveau mai multă încredere în propriile forţe.
În cadrul jocurilor şi a competţiilor, ei reuşesc să interacţioneze pozitiv, să se respecte
reciproc şi să nu aibă manifestări violente.
Rezolvarea situaţiilor conflictuale, este realizată, de cele mai multe ori prin comunicarea
verbal civilizată, rareori ajungându-se la violenţă verbală.
Pe viitor, voi căuta poveşti care să îi încurajeze să vorbească în faţa unui public şi să îi
ajute să fie mai dezinvolţi.

186
(despre fericire)

Prof. înv. primar Chiorbeja

Alina - Cătălina
Școala Gimnazială „Iustin
Pîrvu" loc.Poiana Teiului,
jud. Neamț

u mulţi ani în urmă, pe vremea faraonilor, într-o pădure veşnic înverzită, trăia un

188
(sentimentul de încredere)

Prof.înv.primar Urea Marcela

Liceul Tehnologic, loc.Mîrşa
Jud. Sibiu

Argument

Încercând să formez un colectiv închegat, care să se bazeze pe încredere şi prietenie,

am folosit această povestioară la clasa la care sunt învăţătoare, pentru a-i determina pe copii
să elimine certurile din comportamentul lor. Am reuşit, este adevărat, cu perseverenţă şi prin
multe alte activităţi de socializare.

190
( încrederea în forțele proprii)

Prof. ȋnv. primar Ion

Mihaela,
Școala Gimnazialǎ , loc.
Victoria , jud. Brǎila

STUDIU DE CAZ

Problematica investigată: timiditatea

Metode şi procedee de investigatie :interviul semistructurat şi liber,observaţia
Perioada :pe tot parcursul anului scolar 2016 - 2017

Cȃnd trebuie să lucreze individual in clasa este relaxat si linistit.Ȋnţelegerea verbală şi

aptitudinea de gandire sunt foarte bune.

După ce I. a ascultat povestea tămăduitoare ,,Visul lui Norocel" au apărut următoarele

rezultate:
® creşterea ȋncrederii ȋn forţele proprii
® integrarea ȋn colectivitate şi relaţionarea pozitivă cu colegii şi doamna ȋnvă
ţătoare
® rezultate şcolare remarcabile

192
(depășirea fricilor)

Prof. înv.primar Vlad Daniela

Școala Gimnazială „Avram Iancu",
loc. Unirea, jud.Alba

fost odată într-un sat o școală frumoasă, iar în școală o clasă cu 18

elevi. În septembrie s-au întâlnit toți în curtea școlii. Fiecare se mândrea cu ghiozdanul lui: „Al
meu e albastru, cu mașini!", „Al meu e roz, cu prințese!", „Al meu e verde-deschis și are eroi!".
Doar Marcel avea un ghiozdan gri, simplu, fără desene și pus de părinți în față, să nu îl fure alți
copii. Se uita cu invidie la celilalți colegi, care aveau ghiozdane minunate și toate, dar absolut
TOATE erau în spate. Marcel era tot mai trist. Începu să-și petreacă tot mai mult timp singur,
urmărindu-i pe ceilalţi copii cum se joacă. Parcă toți râdeau de el, toți se uitau la ghiozdanul
lui fără culori și purtat în față. I se pare că a avea ghiozdanul cel mai urât din lume. Ghiozdanul
lui îl impiedică să se joace. Îi devenea incomod până şi să meargă la baie sau să stea în bancă
să înveţe, pentru că ghiozdanul nu îl lăsa să se aplece asupra caietelor. La orele de sport, stătea
pe margine de fiecare dată când se jucau ceilalți fotbal. I se pare că nimic nu îi iese cum le iese
celorlalţi copii. De ce părinţii lui i-au luat un ghiozdan diferit? În mod normal, un ghiozdan nu
ar trebui purtat în spate? Cât ar vrea să fie şi el precum ceilalţi copii! Așa că Marcel, cu lacrimi
în ochi, se retrăgea singur pe o bancă și visa la ziua când va fi și el ca ceilalți: cu un ghiozdan
mare, verde, cu super-eroi și neapărat, dar NEAPĂRAT, purtat în spate.
Aici am interupt povestirea, urmând predicțiile: Cecredeți că s-aîntâmplat la școală?
Voi cum ați fi procedat în locul lui Marcel? Dar în locul colegilor? Ce sfat îi dați
băiețelului? Continuarea poveștii: În următoarele zile s-au întâmplat câteva evenimente
neprevăzute. Într-o dimineață, în autobuzul care duce copiii la şcoală, şoferul pune deodată o
frână bruscă.Toţi copiii care se jucau în picioare se dezechilibrează şi cad pe burtă. Marcel
cade şi el pe burtă, dar nu se loveşte datorită ghiozdanului care îl protejează. A douazi el
observă ceva îmbucurător: este singurul fără vânătăi, astfel încât poate să alerge cel mai bine
la ora de sport.

Date despre problema identificată( operaționalizat):

B.E. plânge când stă pe bancă la sport sau are nevoie de sprijin la decupat sau să copieze
de pe tablă. Refuză ajutorul colegilor, chiar dacă aceștia o sprijină și doresc prietenia ei.
B.E. este elevă în clasa I, are vârsta de 8 ani și provine dintr-o familie funcțională, normal,
formată din 3 membri: mama, tata și fetița. C.E. este un copil cu probleme locomotorii,
semiparalizie toată partea dreaptă, dioptrii foarte mari, problem grave de auz (poartă aparat
auditiv). Fetița suferă mult pentru faptul că e „altfel", nu e ca ceilalți care pot alerga, decupa
sau care se îmbracă singuri.
Stabilirea obiectivelor:
- pe termen lung: Reducerea simptomelor legate de suferința de a fi „altfel". Sprijin
pentru integrarea în colectiv.
- pe termen scurt: Identificarea și formularea problemei de către copil. Sprijin în
conștientizarea problemei.
Alegerea unei tehnici: Poveste terapeutică, cu lectură predictivă
Adaptarea tehnicii la specificul cazului

195
(despre minciună)

Prof. înv. preşc. Zăinescu

Florentina
Grădiniţa cu P.P. Nr. 5, loc. Săcele,
jud. Brașov

Text prelucrat după o poveste din volumul ,,Poveşti care vindecă " de Clara Ruse,
Editura Trend

Studiu de caz

Fiind educatoare de douăzeci şi unu de ani, am avut ocazia să întâlnesc diverse

temperamente şi comportamente la copii. Cu tact pedagogic, utilizând diferite metode am reuşit
să rezolv multele probleme apărute la grădiniţă, în acest timp.
Mereu am folosit poveştile cu mesaj educativ, iar în ultimul timp folosesc din ce în ce
mai mult poveştile terapeutice.
Povestea redată mai sus am folosit-o în cazul unei fetiţe de grupă mare, pe nume R.S.
fetiţa fiind nou venită în grupă.
R.S. era o fetiţă vioaie, plină de vivacitate, care îşi dorea atenţia cu orice preţ, atât de la
educatoare, cât şi de la copii. Îsi dorea să fie în centrul atenţiei, întrerupând orice discuţie,
povestind şi fabulând despre lucrurile pe care le face, despre jucăriile pe care le are, despre
locurile unde merge.
La o activitate în care vorbeam despre cosmonauţi, despre cum merg ei cu racheta pe
alte planete , RS. a intervenit zicând că şi ea a zburat cu o rachetă. Era şi mama şi unchiul ei cu
ea, şi fabulaţiile au continuat. Unii copii chiar au crezut-o, dar alţii care aveau mai multe
cunoştinţe au contrazis-o, spunându.i că nu este adevărat ce spune. Fetiţa a început să plângă
şi acesta a fost momentul când m-am decis să folosesc această poveste terapeutică.
Fetiţa a înţeles mesajul poveştii şi explicaţiile pe care i le-am dat şi chiar dacă a mai
avut tendinţa de a spune câteva ,, minciunele" , acestea s-au diminuat considerabil.

197
(pentru copii care nu reușesc să-și facă prieteni)

Prof. Înv. Primar Tutulan Iulia Diana

Școala Gimnazială Nr. 309, București

răia odată, într-un luminiş al unei păduri de la marginea satului,

o familie de ursi. Tatăl Urs, umbla toată ziua prin pădure după treburile lui. Mama Ursoaica
stătea acasă şi avea grijă de cei trei ursulețipe care îi avea. Erau tare drăgălaşi cei trei copii
numai că, unul dintre ei, mezinul, un ursuleț cu blana mai deschisă la culoare, cu nişte ochişori
tot timpul iscoditori, cu urechiuşele mereu ciulite pentru a auzi cel mai mic zgomot, era tare
neastâmpărat. Nu stătea locului o clipă. Alerga, sărea, zburda tot timpul. Îi necăjea pe fraţii lui,
se lega de toate animăluţele din poiană. Din această cauză Duma cel neastâmpărat, că aşa îl
chema, era tare singuratic, nimeni nu voia să se joace cu el, să-i fie prieten.
Când îl vedea peOscar, un pui de cerb cu blana pătată şi cu un căpşor pe care se citea
mereu zâmbetul şi pe Otto, puiul de raton, blând şi mereu vesel, jucându-se împreună, le striga
din fugă „Salut!", sărea la ei, îi ciupea, le punea piedică şi apoi se distra de năzdrăvănia lui.
Acest lucru enerva tare celelalte animăluţe aşa că toate fugeau numai când îl vedeau apărând
pe mezin.
Duma era foarte trist că nimeni nu voia să se joace cu el şi nu voiau să-i fie prieteni şi
se întreba mereu de ce oare toată lumea îl ocoleşte. Aşa că, de la un timp încoace se tot gândea
ce să facă, cum să facă să nu-l mai ocolească ceilalţi.
Într-o zi, în timp ce stătea la umbra unei frunze de brusture să se adăpostească de razele
soarelui şi se gândea la ce să facă, cum să facă, îi apăru pe neaşteptate în faţă Dora, o broscuţă
verde şi mereu umedă. Aceasta îi zâmbi cu un zâmbet uriaş (ştii doar cât de mari sunt buzele
broscuţelor) şi îi spuse veselă: „Salut! Mă bucur să te văd azi!". Surprins, Dumaîi zâmbi şi el
şi îi răspunse: „Salut! Şi mie îmi pare bine că te văd!", apoi avură o scurtă conversaţie despre
căldura de afară şi despre noul eleşteu în care locuia Dora.
După ce plecă broscuţa, Dumarămase iar pe gânduri. Tocmai atunci trecea pe acolo
Bubu, un pui de castor şi văzându-l pe Dumaîl salută şi îl întrebă dacă nu vrea să-l ajute să
198
tragă din apă o crenguţă pe care tocmai o scăpase din lăbuţe. „Sigur, cum să nu te ajut!"
răspunse ursuletul şi traseră împreună crenguţa până la stăvilarul castorului. După ce Bubuîi
mulţumi, se despărţiră şi Duma se întoarse acasă. Toată noaptea i-a visat pe Dora şi pe Bubu.
Ziua următoare, Duma, ţopăind prin luminiş, se apropie deOtto, ratonul, îi zâmbi cu un
zâmbet cât putu el de mare şi îi zise: „Salut! Mă bucur să te văd astăzi!".Oscar se uită la el,
parcă surprins, dar îi zâmbi şi el şi-l întrebă ce mai face, apoi avură o convorbire plăcută despre
vara asta călduroasă.
Mai târziu, în aceeaşi zi, se apropie de casă Oscar, puiul de cerb şi îl întrebă dacă nu
vrea să-l ajute să caute nişte frunze fragede pentru cină. Oscarştia exact unde să găsească acel
locşor aşa că au plecat împreună într-acolo. Au luat cina împreună şi pentru că ziua era pe
sfârşite, s-au despărţit prieteneşte şi s-au îndreptat spre casele lor. Pe drum, Duma se gândea
mereu la cât de bine i-a fost astăzi.
La câteva zile după aceasta era ziua de naştere a lui Oscar. A fost invitat şi Duma. Au
venit şi Otto, ratonul, castorul, Bubu și Dora, broscuţa şi mulţi alţii. S-au jucat şi au petrecut
împreună până seara târziu. Nimeni nu s-a supărat şi nu s-au şicanat unii pe alţii. Lui Dumaîi
venea din când în când să împingă, să ciupească, să şicaneze pe unul sau pe altul, dar mereu se
oprea şi se gândea că nu vrea să mai fie singur şi trist.
De atunci Dumaşi-a făcut mulţi prieteni. Nu mai este singur şi nici trist. Se străduieşte
să se poarte frumos ca să fie acceptat de ceilalţi.

Informații anamnestice:

ntr-un orășel, de la poalele munților, trăia un ursuleț care nu asculta pe nimeni

Eleva Banea Amalia, Școala Gimn. Nr.

20, Galați
Coordonator -prof.Harnagea
Simona-Manuela

inunea de R.J. Palacia se numără printre cărțile recent citite,

însă ea și-a lăsat o puternică amprentă asupra mea.
Un băiețel pe nume August se năștea într-o familie în care se mai afla o fetiță, Olivia.
Din păcate, acesta suferea de o gravă diformitate facială. Pentru a-l proteja de privirile și
vorbele răutăcioase ale lumii, părinții fac școala de acasă, împreună cu Auggie. Timpul trece,
iar băiatul ajunge aproape de începerea clasei a cincea. Părinții decid, în cele din urmă, că ar fi
mai bine să meargă la o școală normală, în speranța că se va integra mai ușor, în ciuda izolării
sale de până atunci.
După o adaptare îndelungată și dificilă, flăcăul începe să empatizeze cu mai mulți copii
datorită curajului și bunătății sale. De asemenea, este premiat de către director pentru tot
parcursul său și pentru implicarea sa cu sufletul în diverse activități.
Această carte este întruchiparea zicalei "nu judeca o carte după copertă". Din acesta am
putut extrage multe învățături și lucruri bune, în ciuda poveștii triste din spate.
Pot spune că am învățat să nu mai judec oamenii după cum arată, înainte să-i cunosc.
Am făcut această greșeală uneori și am avut parte de surprize mai târziu. De asemenea, această
carte îmi inspiră și faptul că mereu te poți baza pe familie, indiferent de cât de greu ți-ar fi.
Până la urmă, Auggie era un băiat normal, care își dorea să se integreze într-o lume în
care aspectul fizic are un impact puternic asupra părerii pe care ne-o facem despre o persoană.
Nu pot spune că această carte a avut un impact uriaș asupra mea, deoarece de anumite
lucruri eram conștientă, însă am luat-o ca pe o lecție de viață pe care ar trebui să o știm cu toții.
Am realizat faptul că, oricât de dificile ar fi unele lucruri în viață, trebuie să fim
puternici și să nu răsplătim răul cu aceeași monedă, că trebuie să ne păstrăm pozitivi și buni la
suflet, indiferent cu ce sau cu cine avem de-a face.
Această carte a avut un impact pozitiv asupra mea, acest lucru putând doar să mă bucure
și să mă inspire să citesc tot mai mult în viitor.
Dacă aș putea descrie Minunea în câteva cuvinte, acestea ar fi cele spuse de vulpea din
Micul Prinț de Antoine de Saint-Exupery și anume: "Nu poți vedea bine decât cu inima.
Esențialul este invizibil pentru ochi".

205
(despre acceptare )

Prof. Amariei Vasile,

Liceul Mihail Sadoveanu,
loc. Borca, jud. Neamț

SCHIMBĂ LUMEA.

SCHIMBĂ-I PE CEILALŢI.

SCHIMBĂ-TE PE TINE ÎNSUŢI.

ACCEPTĂ-I PE CEILALŢI.

ACCEPTĂ LUMEA.

208
- Acesta este cel de al treia lucru important pe care nu trebuie să-l uiţi. Acum
eşti împăcat cu tine, cu ceilalţi şi cu lumea!

Eşti pregătit să porneşti spre ultima încercare: trecerea de la liniştea împlinirii, la

împlinirea liniştii, spuse el şi dispăru pentru totdeauna.
"Daca vrei sa trezesti intreaga omenire, atunci trezeste-te tu pe de-a-ntregul; daca vrei sa
elimini suferinta din lume, atunci elimina tot ce este intunecat si negativ in tine.
Cu adevarat, cel mai mare dar pe care il ai de oferit este propria ta transformare!"
Lao Tzu

Autor text: Charles Brulhart

209
(stima de sine scăzută)

Prof. înv. primar. Amariei Elena,

Școala nr. 3, loc. Piatra Neamț, jud.
Neamț

212
(frica de întuneric)

Înv.Coropceanu Nela-Lia,
Şcoala Gimnazială Nr. 1,
loc. Bălteni, jud.Vaslui

fost odată un băieţel căruia îi era tare frică de întuneric. De

fiecare dată când se lăsa seara şi mama lui îi pregătea patul de somn, copilul începea să
plângă. Ştia că iar o să fie singur, în întuneric. Chiar dacă părinţii îi lăsau veioza de lângă pat
aprinsă, chiar dacă stăteau cu el până cand se aşeza în pat, de fiecare dată se trezea în somn
cu lumina stinsă şi începea să ţipe. Adormea numai când ajungea iar în patul părinţilor şi
dormea cu ei. Dimineaţa, trezirea copilului era un adevărat coşmar pentru toţi. Părinţii erau
obosiţi, iar cel mic nu reuşea să-şi deschidă ochii şi să-l alunge pe moş Ene. Într-o noapte,
când copilul iar se trezi din somn speriat că e singur, în întuneric, nu mică i-a fost mirarea să
observe o mică steluţă pe cer, de pe geamul din cameră. O steluţă care strălucea şi părea că
vrea să vorbească cu el.
- De ce ţi-e frică de întuneric? Îl întreba steluţa pe copil.
- Pentru că pot să apară monştrii şi să-mi facă rău, răspunse copilul.
- De ce ar vrea cineva să-ţi facă ţie ceva rău? Ai greşit cu ceva?
- Nu, părinţii chiar îmi spun că sunt cuminte, la fel şi ceilalţi, mă laudă, spuse copilul.
- Şi atunci de ce crezi că ţi-ar vrea răul cineva în noapte?
- Nu ştiu.
- Noaptea n-ar trebui să-ţi fie frică deloc, chiar dacă este întuneric. Soarele e
obosit după o
zi întreagă de muncă de aceea se duce la culcare, deodată cu tine. Însă el îşi lasă paznici
vrednici pe cer care să-i ajute pe oameni să se descurce în noapte, spuse steluţa. În plus, fiecare
dintre noi, steluţele de pe cer suntem noapte de noapte alături de copii, să le veghem somnul
şi să avem grijă ca nimic rău nu li se poate întampla.
- Tu esti prietena mea? întreba copilul. Ţi-a cerut Soarele să ai grijă de mine?
- Sigur că da, răspunse steluţa. Numai că tu, de fiecare dată eşti atât de fricos şi
înspăi-
mântat când rămâi singur în noapte, încât nu te-ai uitat măcar o dată pe cer să vezi că eu apar
de fiecare dată, ca să te protejez şi să-ţi fiu aproape. I-am spus Soarelui de frica ta şi astfel

Revista pentru părinţi Odoraş

ata moşneagului era o fată frumoasă, harnică, ascultătoare şi

bună la inimă. Dumnezeu o împodobise cu toate darurile cele bune şi frumoase. Dar această
fată bună era oropsită şi de sora şi de mama cea vitregă. Noroc că era o fată robace şi răbdătoare,
căci altfel ar fi fost vai ş-amar de pielea ei.
În sat la şezătoare seara, fata moşneagului nu se încurca, ci torcea câte-un ciur plin de
fuse, pe când fata babei câte un fus, dar reuşea să o păcălească pe fata moşului să-i dea ciurul
cu fusele spunând moşneagului că le-a făcut ea. Când fata moşneagului spunea că ciurul cu
fusele este lucrul mâinilor sale, baba şi cu fiică-sa o apucau de obraz îndată. Când în sat era
clacă fata moşneagului nu avea voie să meargă fiind oprită cu asprime. Moşneagul, când se
întorcea acasă, afla de la babă că fata lui nu ascultă, că-i leneşă, că-i soi rău şi că s-o alunge de
acasă pentru a nu o înnărăvea şi pe fata ei.
Fata moşneagului la deal, fata moşneagului la vale, ea se ducea după găteje prin pădure,
ea cu tăbuieţul în spate la moară, ea în toate părţile după treabă. Cât era ziulica de mare, nu-şi
mai odihnea picioarele. Fata, văzând că baba şi cu fiică-sa doreau cu orice chip s-o alunge,
sărută mâna tatălui său şi aplecat în lume cu lacrimi în ochi, depărtându-se de casa părintească
fără nici o nădejde de întoarcere.
Mergând pe drum a întâlnit o căţeluşă bolnavă şi slabă de i se cunoşteau oasele şi i se
făcu milă. Luând căţeluşa, o spălă şi-o îngriji foarte bine. Apoi o lăsă acolo şi-şi căută de drum,
mulţumită fiind în suflet că a putut săvârşi o faptă bună. După aceea a întâlnit un păr frumos şi
înflorit, dar plin de omizi pe care l-a curăţat. Mergând ea mai departe vede o fântână mâlită şi
părăsită pe care o îngrijeşte, apoi un cuptor pe care îl lipeşte şi porni, din nou, la drum. Tot
mergând ajunge la o casă umbrită fiind întâmpinată de o babă care era Sfânta Duminică.
Aceasta îi cere s-o slujească, adică să-i spele copilaşii, să-i hrănească şi să-i facă mâncare.

enuşăreasa era o fată frumoasă, harnică şi gingaşă a cărei mamă s-a

îmbolnăvit şi a povăţuit-o să fie întotdeauna bună şi cu sufletul neîntinat. Fetiţa ducea dorul
mamei sale şi se ducea zinic la cimitir la mormântul mamei sale. Era o fată modestă şi la locul
ei.
După ce tatăl său s-a recăsătorit, fata purta haine modeste. Surorile vitrege îi luară
straiele ei cele frumoase şi-o îmbrăcară c-o vechitură de rochie cenuşie şi o încălţară cu nişte
papuci de lemn şi au dus-o în bucătări punând-o să muncească din greu de dimineaţă şi până
seara. Era o fată muncitoare, răbdătoare care întotdeauna îşi asculta mama şi surorile vitrege.
Acestea îi luaseră straiele ei cele frumoase şi-o îmbrăcară c-o vechitură de rochie cenuşie şi o
încălţară cu nişte papuci de lemn, însă ea era veselă, zâmbitoare şi harnică. Ea făcea toate
treburile gospodăriei şi toate poftele surorilor şi mamei ei vitrege. Însă ele o tratau ca pe o
slujitoare, nu ca pe o membră a familiei deoarece robotea din greu de dimineaţă şi până noaptea.
Se trezea dis de dimineaţă şi căra apă, aprindea focul, făcea de mâncare şi spăla rufele. Surorile
vitrege îi zvârleau lintea şi mazărea în cenuşă, de trebuia apoi s-o aleagă bob cu bob şi seara
cădea frântă de oboseală şi se cuibărea lângă vatră în cenuşă, deoarece nu avea pat. Era
întotdeauna murdară de cenuşă şi de aceea îi spuneau în râs Cenuşăreasa.
Când tatăl său a mers la iarmaroc a întrebat-o ce să-i aducă. Fata, modestă, a cerut să-i
aducă cea dintâi rămurică ce s-o anina de pălăria tatălui, nu ca surorile vitrege care doreau
rochii frumoase, mărgăritare şi nestemate. Cu rămurica primită a mers la mormântul mamei
sale şi a sădit-o, plângând de dorul ei. Se ducea de trei ori pe zi şi găsea o păsărică la mormând
care îi îndeplinea orice dorinţă avea şi ce-i poftea inima. Astfel Cenuşăreasa a fost ajutată de
porumbiţe pentru a merge la petrecerea organizată de împărat îndeplinind sarcina dată de mama
vitregă să aleagă lintea.
Văzând că nu au luat-o şi pe ea, fata a mers la mormântul mamei şi aici pasărea din alun
i-a dat o rochie ţesută în aur şi argint şi-o pereche de conduri cu alesături de mătase şi argint şi,
astfel, a participat la bal, unde feciorul de împărat a vrut să ştie cine era acea fată frumoasă
îmbrăcată în mândreţea de rochie şi se minunară toţi de frumuseţea ei nemaivăzută.

218
(depășirea obstacolelor)

Prof.înv.primar Dorneanu Livia

Şcoala Gimnazială ,,Ion Teodorescu,,
loc.Cotârgaşi- Broșteni, jud. Suceava

iecare început de clasă pregătitoare înseamnă pentru învăţătoare, o nouă

experienţă, o nouă provocare, un nou început. În această situaţie mă încadrez şi eu , din cinci
în cinci ani. Nu este atât de uşor pe cât pare, după terminarea clasei a IV-a, cu elevi gata formaţi,
educaţi, pregătiţi pentru gimnaziu.
Mici , speriaţi, temători, strângând mâna mamelor cu putere. Trebuie să le câştigi
încrederea, să-i faci să se desprindă de mamă şi să se apropie de tine.
Anul acesta l-am început cu 17 elevi dar, după o săptămână, a apărut o fetiţă nouă.
Motivul întârzierii era dramatic. Fetiţa suferă de cancer de piele. Vacanţa şi-o petrecuse într-o
clinică din Germania. Părinţii m-au anunţat că urma săptămânal, joia, să meargă la o clinică
din Iaşi, pentru o procedură dureroasă, care implica umflarea pielii de pe spate, ceea ce-i dădea
aspectul de cocoaşă.
Colegii săi au primit-o cu uimire. Le-am explicat că M. M. are nevoie de toată grija şi
dragostea noastră pentru a se face bine. Cu toate că majoritatea nu au trecut cu mult de 6 ani,
au dat dovadă de multă maturitate. După trei săptămâni, mama M. m-a anunţat că fetiţa intrase
în depresie şi nu mai voia să stea cuminte la doctor, ceea ce l-a enervat pe acesta la culme şi i-
a spus că nu mai continuă, dacă nu o calmează.

219
Floarea zâmbitoare

*Scriind aceste rânduri, am vrut să reamintesc tuturor, că învăţătorul nu transmite doar

informaţii. El este acela care cultivă în elevii săi o atitudine curajoasă, hotărârea de a învinge
greutăţile şi de a depăşi obstacolele, de a fi mereu flori zâmbitoare.

220
(comportament emoțional instabil)

Prof. înv. primar

Rușconi Mihaela
Școala Primară "Gheorghe
Asachi",
loc.Iaș, jud. Iașii

Mesajul povestirii: un om nu este o insulă

Prezentarea cazului:

- Eleva M.V.. este în clasa a III-a (9 ani)

- Principala caracteristică a cazului constă în dorința puternică de a-și găsi prieteni și
sensibilitate deosebită în ceea ce privește apropierea de ceilalți colegi
- Manifestă un comportament emoțional instabil, plânge cu ușurință, se supără chiar și
din motive minore, este sensibilă la comportamentul non-verbal și paraverbal al
celorlalți colegi, are ieșiri violente, simte că nu este integrată în colectivul clasei
- Când i se atrage atenția ripostează verbal violent, având o atitudine agresivă
- Dorește să iasă în evidență prin orice mijloace, face observații colegilor și încearcă să
atragă atenția învățătoarei

Efectele poveștii terapeutice:

fost odată o căpriţă care nu voia să muncească. Căpriţa Elena prefera

să stea toată ziua lungită, să se joace sau să alerge. În toate momentele zilei, toate scuzele erau
bune pentru a nu munci. Din această cauză, ea se juca mai mult singură, deoarece colegele sale
erau ocupate să muncească.
Într-o zi, în timp ce Elena era plecată în pădure să se joace, o zână veni în poieniţă. Ea
explică tuturor căpriţelor că lansează un concurs pentru desemnarea celei mai bune căpriţe din
lume. Fiecare căpriţă va putea acumula puncte dacă munceşte atunci când trebuie, se joacă în
cel mai potrivit moment şi, bineînţeles, are o mulţime de prieteni. Astfel, toate căpriţele se
puseră pe treabă pentru că fiecare vroia să câştige. Când Elena se întoarse acasă, văzu că nimeni
nu o bagă în seamă. Toate căpriţele munceau din greu. Elena se simţi puţin dată la o parte. Până
să se culce, reuşi totuşi să afle care era pricina acestei schimbări şi de ce toată lumea era atât
de grăbită. Atunci, Elena îşi zise că trebuie să câştige concursul, că este capabilă să fie prima.
Dis de dimineaţă, căpriţa noastră se alătură suratelor sale. Picioarele sale erau foarte obosite
pentru că Elena, nu era obişnuită cu munca, dar ea nu se descuraja deoarece voia să câştige
concursul şi să devină cea mai harnică căpriţă din lume. Ea se juca acum împreună cu celelalte
căpriţe şi acest lucru era deosebit de plăcut.
La sfârşitul concursului a constatat că avea o mulţime de prieteni. În aşteptarea
rezultatului concursului, toate căpriţele erau anxioase. Zâna a anunţat în sfârşit marea
câştigătoare: „Pentru că a făcut multe eforturi şi a ameliorat rezultatele, o declar pe căpriţa
Elena, câştigătoarea concursului".
Toată lumea a aplaudat, iar Elena era foarte mândră de ea. Zâna i-a dat şi o diplomă,
precum şi următoarele sfaturi: „ Rămâi întotdeauna o căpriţă muncitoare şi conştiincioasă.
Când îţi vei simţi picioarele obosite sau când curajul te va părăsi, respiră adânc de trei ori şi

225
(despre jignirea colegilor)

Ed. Furtună Lăcrămioara,

Școala Gimnazială
Grigore Ungureanu,
loc. Ceahlău, jud. Neamț

A fost odată un iepuraş,

mic şi drăgălaş,
nu chiar aşa de mic,
cât era de voinic,
să-şi poarte singur ghiozdanu',
să-ncheie şcoala şi anu'.

ebe, căci aşa-l chema pe iepuraşul nostru, mergea la şcoala iepuraşilor ca să

înveţe să devină şi el un iepuroi mare, cu reputaţie în pădure, aşa cum aveau bunicii lui, iepuroii
Nana şi Bubu. Pentru că, trebuie ştiut, aceştia erau tare respectaţi de toate animalele din pădure,
erau iepuroi de vază. Iepurilă Bubu era doctorul pădurii şi toate animalele veneau la el să le
vindece : căprioara avea o durere la gleznă, mistreţul îşi rupsese nasul căutând hrană, ursul îşi
înţepase o labă când a vrut să fure mierea albinelor, iar doctorul Bubu făcea minuni pentru
fiecare. Aşa de priceput era, încât la uşa bârlogului său stăteau zilnic la coadă zeci de animale.
Aşa se face că, iepuroaica Nana, îşi petrecea zilele mai mult singură, într-o camera alaturată
din bârlog. Nu prea ieşea să se plimbe prin pădure, stătea şi pregătea bunătati de mâncare, din
tot felul de produse rafinate din pădure, aduse în dar de animalele bolnave. Când termina de
gătit, Nana se aseza la masă şi începea să mănânce, pe rând, porţia ei şi porţia sotului, care nu
mai avea timp să vină la masă, cu atâtea animale de vindecat. Ronţăind azi, ronţăind mâine,
iepuroaica Nana, din ce în ce mai singură şi mai tristă, începu să devină atât de grasă, încât cu

226
greu se mai mişca. Ieşirile din bârlog erau foarte rare, doar din când în când îşi mai scotea
boticul la uşa bârlogului, să ia o gura de aer proaspat cu miros de frunze ude de pădure.

Intr-o zi, ce se gândi ?

Hai să-mi fac o bucurie,
Să-l duc cum îmi place mie,
Pe Bebe până la şcoală,
să mai scot nasu' din oală,
Că doar un nepot am eu
Şi-i păcat de Dumnezeu
Să n-apuc să-l mai îndrum,
Până plec pe ultim drum.

Asa că, bunicuţa iepuroaică, îşi făcu curaj la gândul să iasă din casă după atâta vreme
şi îi spuse nepoţelului :

- Bebe, ce-ar fi să mergem mâine împreună la şcoală, eu îţi pot duce ghiozdanul iar tu
poţi ţopăi în voie, pe poteca din pădure ?

Morala (pentru cine mai are nevoie) : ajutaţi-i şi pe cei mai mici iepuraşi să devină
conştienti de bulgării pufoşi care le ies pe gură.

dată, demult, pe vremea când oile erau nişte animale nedomesticite, trăia la o

232
(despre încredere)

Educatoare: Rusu Eugenia

Școala Gimnazială:„Iustin Pîrvu"
loc. Poiana Teiului,
jud. Neamț

Metode: observația, explicația, conversația, jocul de rol;

Resurse materiale: poveste, ilustrații, coroane cu chip de pasăre;
Durata: 40 minute;
Beneficii:
* Descoperirea propriei calități;
* Sporirea încrederii în forțele proprii;
* Acceptarea diversității indivizilor;
* Formarea deprinderii de a oferi complimente.

e măsură ce înaintez în vârstă, îmi plac din ce în ce mai mult dimineţile de sâmbătă. Poate

237
(despre importanța poveștilor)

Profesor Diaconu Maria

Şcoala Gimnazială ,,Constantin Panţiru'' Grinţieş
Localitatea Grinţieş, Judeţul Neamţ

239
(relația copiilor cu părinții)

Prof. Iosub Maria

Școala Gimnazială "Iustin Pîrvu"
loc. Poiana Teiului
jud. Neamț

Motto,,Nu ai dat nimic până nu ai dat totul ! "

241
(schimbarea în bine a atitudinii și comportamentului)

Prof.Ceru Diana Bianca,

Şcoala Gimnazială Hadîmbu,
loc. Mogoșești, jud. Iași

Poveste adaptată după "Going inside", din volumul "101 Healing Stories for Children
and Teens" de George W. Burns.

Eleva O.I. este înscrisă în clasa a VI-a şi are vârsta de 13 ani. La sfârşitul anului şcolar
2016-2017 eleva a fost declarată repetentă, fiind nevoită să schimbe colectivul de elevi. Astfel,

244
(iubirea aproapelui-un sentiment înălţător)

Prof. Doroftei Maria,

Școala Gimnazială „Iustin Pîrvu"
Loc. Poiana Teiului,
Jud. Neamţ

Bibliografie: http://povestiri-cu-talc.blogspot.ro/2007/05/inima-perfecta.html

246
(blocaje în creativitatea elevilor)

Prof.înv. primar Baltag Florența,

Școala Gimnazială „Iustin Pîrvu"
Loc. Poiana Teiului,
Jud. Neamţ

248
(încrederea în forţele proprii)

Prof.înv. primar Doboș Valeria,

Școala Gimnazială „Iustin Pîrvu"
Loc. Poiana Teiului,
Jud. Neamţ

* Discuţii cu bunica şi cu părinţii elevului, în care am clarificat importanţa sprijinului afectiv

oferit adolescentului în familie, precum şi importanţa interesului lor manifestat faţă de
conduita şcolară generală a elevului
* Includerea la orele de Consiliere şi Orientare (dirigenţie) a unor teme de autocunoaştere şi
dezvoltare personală
* Discuţii cu profesorii disciplinelor de studiu problematice pentru elevul A.O. în urma
cărora am obţinut includerea acestuia într-un program suplimentar, în vederea acoperirii
lacunelor în cunoştinţe şi eliminarea decalajului dintre cunoştinţele elevului şi cele
dobândite de colectivul clasei, conform programelor de studiu
* Atitudine suportivă din partea profesorilor, încurajarea acestuia şi întărirea
comportamentelor aşteptate prin recompense de tip şcolar, determinând astfel ca motivaţia
extrinsecă a elevului să devină una intrinsecă
* Sprijinirea elevului în deprinderea modalităţilor de învăţare eficientă şi adaptarea acestora
stilului său personal, astfel încât obiectele de studiu dificile pentru acesta să nu mai fie
percepute drept inaccesibile, rigide, ca un factor de stres
250
* Înlăturarea aversiunii şi dispreţului fata de disciplinele de studiu neagreate prin
responsabilizarea elevului cu diverse sarcini potrivite lui, în desfăşurarea acestor ore.
* Prevenirea reluării comportamentelor nedorite: absenteism, dezinteres, evitare, prin
facilitarea unei bune relaţionări între A.O. şi colectivul clasei şi armonizarea relaţiilor sale
cu colectivul profesoral.
* Includerea elevului în diverse activităţi extraşcolare în cadrul cărora elevul să manifeste
iniţiativă, creativitate şi să îşi pună în valoare aptitudinile sale speciale.
* Evidenţierea fiecărui progres obţinut pe parcursul schimbării conduitei sale, prin încurajări
şi recompense.
* Menţinerea unei colaborări permanente cu familia elevului.
* Monitorizarea permanentă a evoluţiei şcolare şi personale a elevului.
Bibliografie
Băban, Adriana, Consiliere Educaţională Ghid metodologic pentru orele de dirigenţie şi
consiliere, Ed. „Ardealul" Cluj Napoca, 2001;
Butnaru, Cristina, Educarea inteligenţei emoţionale, curs CCD.
Goleman, Daniel, Inteligenţa emoţională, Editura Curtea Veche, Bucureşti, 2001;
Lemeni, Gabriela, Miclea, Mircea, Consiliere şi Orientare Ghid de educaţie pentru carieră
Ed. ASCR Cluj Napoca, 2004;

251
(strategie eficientă în modelarea comportamentului micului şcolar)

# data[].attributes.attachment_link.description
POVEȘTI VINDECĂTOARE-Culegere de basme terapeutice și studii de caz- POIANA TEIULUI 2018 ISBN 978-973-0-26652-8 2018 Poiana Teiului ARGUMENT SCOP: Simpozionul îşi propune să reunească în paginile unei cărţi electronice cele maivaloroase " altfel de poveşti", în scopul utilizării lor de către toţi doritorii de remediereemoţională în rândul copiilor cu probleme de acest fel.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
„ ALTFEL DE POVEŞTI ”

TĂMĂDUITOARE

– CULEGERE DE POVEŞTI TERAPUTICE ŞI STUDII DE CAZ –

POIANA TEIULUI, 2017

JUD. NEAMŢ

Simpozionul şi-a propus să reunească în paginile unei cărţi electronice cele mai valoroase ” altfel de poveşti”, în scopul utilizării lor de către toţi doritorii de remediere emoţională în rândul copiilor cu probleme de acest fel.

Cartea se poate descărca GRATUIT accesând linkul:

Volumul –  Altfel de Poveşti, 2017

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
În perioada 18 septembrie - 20 octombrie 2020, ADRA România trece un nou proiect în portofoliu, respectiv proiectul care se încadrează în domeniul de expertiză "Educație și Sănătate de Bază". Proiectul ADRA a fost implementat cu succes, astfel că 50 de elevi silitori au primit ghiozdane echipate cu rechizite școlare, iar o parte dintre ei tablete încorporate cu cartele SIM reîncărcabile în vederea îmbunătățirii desfășurării cursurilor școlilor în mediul online.

Cei 50 de copii (28 fete și 22 băieți), beneficiarii din cadrul proiectului ADRA , au fost selectați în parteneriat cu Unitățile Administrativ Teritoriale și cu Unitățile de Învățământ din județul Neamț, comunele Hangu și Poiana Teiului. Printre principalele criterii de selecție au fost și cele de performanță în educație și situația materială precară în care acești copii trăiesc. Finanțatorul Ingka Investments Romania este o persoană juridică cu ajutorul căruia ADRA România a achiziționat 50 de ghiozdane echipate complet cu rechizite școlare și accesorii necesare bunei desfășurări a activităților școlare, 34 dintre ele conținând și dispozitive electronice pentru școală (tablete 4G cu cartele SIM incluse), voluntarii ADRA având un rol important în realizarea darurilor spre bucuria elevilor.

"Vă spunem aceste cuvinte de mulțumire în semn de apreciere pentru bucuria pe care ați adus-o elevilor și părinților lor, prin donarea către aceștia a rechizitelor și tabletelor atât de necesare în contextul actual. Pe această cale, vă informăm că gestul făcut de dumneavoastră este unul care merită întreaga noastră recunoștință, mai ales prin faptul că dispozitivele electronice aduse de ADRA sunt primele care au ajuns în unitatea noastră de învățământ, deși am solicitat sprijin și altor instituții și autorități. Dat fiind faptul că, de la o săptămână la alta, scenariile de funcționare a unităților de învățământ se modifică conform hotărârii CJSU, am putea în orice moment să intrăm în scenariul roșu care înseamnă învățare exclusiv online. De asemenea, scenariul galben după care funcționăm de câteva săptămâni ne obligă la desfășurarea învățării pe grupe, alternând prezența fizică cu cea online. Școala noastră utilizează platforma G-Suite, existând deschidere din partea cadrelor didactice pentru actul educational. Din nefericire, conform unui sondaj în rândul elevilor, mai mult de 100 de elevi nu dețin niciun dispozitiv și intră pe platformă doar prin intermediul telefonului părinților seara, după ce aceștia se întorc de la lucru. Sub 10% dețin un laptop sau o tabletă, iar restul au un telefon propriu, însă caracteristicile modeste ale acestuia nu permit o activitate constantă și de calitate în mediul online. În consecință, decizia de a oferi atât rechizite cât și tablete unor elevi care sunt interesați de învățătură ce provin din medii defavorizate ori se află în situații speciale, este una cât se poate de benefică. Sperăm într-o colaborare viitoare și ne arătăm disponibilitatea de a implementa și alte proiecte în parteneriat cu ADRA România" a declarat Prof. Mariana Deleanu, Director al Școlii Gimnaziale "Iustin Pîrvu" din comuna Poiana Teiului, județul Neamț.

"Dorim să vă mulțumim pentru bucuria pe care ați adus-o elevilor școlii noastre prin donarea rechizitelor și tabletelor atât de necesare în contextul actual. Gestul umanitar făcut de ADRA este unul care merita pe deplin recunoștința noastră, mai ales datorita faptului că dispozitivele electronice aduse de dumneavoastră sunt primele care au ajuns în unitatea noastră de învățământ. Prin urmare tabletele și rechizitele oferite elevilor care provin din medii defavorizate, dar binevoitori în a-și urma studiile, vor fi o portiță de salvare în cazul în care unitatea noastră va intra în scenariul roșu, care înseamnă învățare exclusiv online. Un număr de 51 de elevi nu beneficiază de niciun dispozitiv electronic, în vederea învățării online. Vă mulțumim foarte mult și sperăm că acesta experiență va conduce la relații prietenești și de durată. Pe viitor ne dorim o colaborare benefica ambelor părți, sperând într-o disponibilitate de a implementa și alte proiecte în parteneriat cu ADRA România" a declarat Prof. Silviu-Florinel Samoilă, Director al Școlii Gimnaziale din comuna Hangu, județul Neamț.

"Marți, 20 octombrie 2020, am avut ocazia să particip la derularea unui proiect ADRA pe domeniul educației, în cadrul căruia au fost oferite ghiozdane cu rechizite și tablete pentru desfășurarea cursurilor online. Copiii beneficiari sunt elevi ai școlilor generale din Hangu și Poiana Teiului, județul Neamț. Am apreciat mult implicarea cadrelor didactice și faptul că le pasă cu adevărat de copii. Într-o vreme în care pandemia ne-a complicat tuturor viața și a epuizat resursele, am putut vedea în ochii unor copii o bucurie greu de stăpânit, atunci când și-au ținut în mâini propria tabletă. Unii părinți au întrebat temători dacă trebuie să o returneze. Au fost asigurați că nu este un împrumut, ci un dar. Am aflat cu această ocazie de drama unor copii care și-au îngropat ambii părinți sau de alții care luptă cu cancerul de la 12 ani. Toți aceștia au avut marți ocazia să se bucure, iar echipa ADRA a trăit sentimentul că și-a împlinit menirea, profesorii primind ca amintire revistele Semnele timpului și Reperele credinței " a declarat Ovidiu Burbulea, Responsabil și Coordonator Proiecte ADRA Moldova și Bucovina.

"Proiectul "Start la școală" face parte dintr-o triadă de proiecte finanțate de Ingka Investments Romania. Suma alocată pentru proiectul "Start la școală" a fost de 9000 de euro, fonduri suficiente pentru a dota cu rechizite școlare, ghiozdane, tablete multimedia și cartele SIM de internet 50 de copii cu rezultate bune și foarte bune la învățătură ce provin din familii defavorizate, din două comune ale județului Neamț. Contextual este unul cât se poate de actual, identificat de apariția pandemiei COVID-19, care are ca efect migrarea susținerii cursurilor în mediul virtual. Lipsurile materiale cu care se confruntă familiile copiilor ar fi făcut aproape imposibilă continuarea performanței în învățământ a acestor copii, drept urmare ADRA România, prin sprijinul venit din donația financiară a sponsorului a acționat și, astfel, acești copii vor reuși să continue studiile. Proiectul în sine nu este unul de anvergură, însă impactul este cât se poate de complex, plecând de la simpla bucurie a copiilor de a se simți susținuți în drumul ales de a face performanță în studii până la prevenirea unui eventual abandon școlar din partea acestora din cauza lipsurilor materiale. Înțelegând importanța acestor mici gesturi, echipa ADRA România s-a mobilizat reușind să implementeze și să finalizeze acest proiect în cel mai scurt timp posibil, viteza de reacție fiind susținută de strânsa colaborare a membrilor componenți. Speranța și bucuria beneficiarilor reprezintă încununarea și răsplata eforturilor depuse, precum și asigurarea că munca echipei ADRA România este în continuarea călăuzită spre apropierea de oameni și spre scopul declarat al organizației" a declarat Bogdan Stănică, Manager Proiect ADRA România.

"În fiecare an, ADRA România se implică în ajutorarea copiilor defavorizați care nu au posibilități pentru a merge la scoală sau sunt în pragul abandonului școlar, din cauza sărăciei. Sute de copii au primit până acum din partea ADRA România rechizite, kituri de igienă, hăinuțe și încălțăminte pentru a putea merge la scoală. Însă, debutul acestui an școlar 2020-2021 ne-a adus în față o mare provocare: achiziția unor tablete pentru cei mai săraci dintre acești copii, pentru ca și ei să aibă acces la educația online. Din cauza pandemiei COVID-19 ne-am dorit să-i sprijinim și cu tablete având în vedere noul context social în care ei trebuie să-și continue educația. Dar, resursele noastre erau limitate, însă, atunci când Dumnezeu vrea să facă un lucru frumos, se folosește de oameni necunoscuți, de firme despre care nu știm, care îți întind o mâna de ajutor și te ajută să împlinești vise. Sunt foarte recunoscătoare lui Dumnezeu pentru oamenii cu suflet mare care au înțeles această prioritate pentru copiii din medii defavorizate și ni s-au alăturat în acest demers. Cei 50 de copii care au fost ajutați prin proiectul "Start la școala" sunt copii din județul Neamț, iar ei ne-au fost recomandați de către școli în colaborare cu autoritățile locale. Ei provin din familii defavorizate, dar sunt copii cu rezultate foarte bune la învățătură. Ghiozdanele echipate împreună cu rechizitele și tabletele au ajuns în județul Neamț, în comunele Hangu și Poiana Teiului, iar copiii și-au primit darurile pregătite cu multă emoție și bucurie. Un copil fără educație, fără scoală este un copil fără șansa la o dezvoltare frumoasă. Vă mulțumim tuturor celor care ne ajutați să împlinim vise și să contribuim împreună la schimbarea în bine a vieții acestor micuți!" a declarat Gabriela Istrate, Asistent Social. Manager Proiect ADRA România.

Autoritățile locale din comunele Hangu și Poiana Teiului au apreciat foarte mult inițiativa ADRA România care vine în sprijinul celor mai defavorizați copii din școlile locale. În urma vizitei pe care echipa ADRA a efectuat-o în teren și a discuțiilor purtate cu directorii școlilor, s-a aflat că din cei 544 de copii înscriși în anul școlar 2020-2021 (274 în Școala Gimnazială din Comuna Hangu și 270 în Școala "Iustin Pîrvu" din Poiana Teiului) foarte puțini dispun la momentul acesta de aparatura necesară pentru desfășurarea cursurilor online. Așa se face că la Școala "Iustin Pîrvu", spre exemplu, cursurile școlii se desfășoară normal, cu respectarea tuturor normelor sanitare care se impun, părinții solicitând acest lucru deoarece nu au posibilități materiale pentru achiziția tabletelor necesare copiilor pentru cursurile online. Există multe temeri, nesiguranță și incertitudine cu privire la anul școlar care a debutat atât din partea părinților, cât și din partea cadrelor didactice, însă ADRA România se bucură că, împreună cu finanțatorul Ingka Investment Romania a putut oferi o șansă la educație unor copii care îndrăznesc să viseze la un viitor mai bun, în ciuda greutăților și lipsurilor cu care se confruntă.

Obiectivul proiectului ADRA , care se încadrează în domeniul de expertiză "Educație și Sănătate de Bază", este îmbunătățirea condițiilor pentru o educație de calitate în rândul copiilor defavorizați, dar care manifestă interes pentru educație, reducerea abandonului școlar în rândul copiilor care provin din familii cu o situație materială precară prin dotarea a 50 de copii din familii defavorizate cu rechizite școlare și ghiozdane pentru anul școlar 2020-2021, precum și cu dispozitive electronice (tablete 4G cu cartele SIM incluse) pentru primii 34 dintre aceștia care au cele mai bune rezultate la învățătură.

ADRA România promovează un viitor mai bun!
ADRA România dorește să susțină la școală copii cuminți, harnici, silitori, apreciați de către autoritățile locale și cu rezultate bune la învățătură, deși provin din familii vulnerabile și sunt permanent amenințați de abandon școlar.

Cei care doresc să se alăture echipei ADRA România în proiecte de educație și sănătate de bază și să se implice, o pot face prin:

voluntariat,

prin donații materiale (în special rechizite școlare, produse alimentare și de igienă, dar și îmbrăcăminte), dar și prin

donații financiare în conturile ADRA sau

donând chiar acum direct pe site-ul adra.ro/doneaza sau

donând chiar acum 2 Euro prin SMS la numărul 8845 cu textul "ADRA".

Începând cu anul 1990, Agenţia Adventistă pentru Dezvoltare, Refacere şi Ajutor - ADRA România se implică în special în proiecte de dezvoltare de care beneficiază întreaga populație. Conducându-se în proiectele asumate după motoul "Dreptate. Compasiune. Dragoste.", ADRA România aduce bucurie și speranță în viețile beneficiarilor prin promovarea unui viitor mai bun, a valorilor și a demnității umane. ADRA România face parte din rețeaua ADRA Internațional, organizația umanitară globală a Bisericii Adventiste de Ziua a Șaptea, una dintre cele mai răspândite organizații neguvernamentale din lume, fiind activă în peste 130 de țări și conducându-se după o filosofie care îmbină compasiunea cu spiritul practic, adresându-se oamenilor în nevoie, fără să facă deosebiri de ordin rasial, etnic, politic sau religios, cu scopul de a sluji umanității astfel încât toți să conviețuiască așa cum Dumnezeu a plănuit.

ADRA România

Articolul ADRA ESTE AICI pentru 50 de elevi silitori din familii vulnerabile, prin proiectul "Start la școală" a apărut prima dată pe ADRA România.

# data[].attributes.attachment_link.title
ADRA ESTE AICI pentru 50 de elevi silitori din familii vulnerabile, prin proiectul "Start la școală" - Biserica Adventistă

# data[].attributes.attachment_link.description
În perioada 18 septembrie - 20 octombrie 2020, ADRA România trece un nou proiect în portofoliu, respectiv proiectul Start la școală care se încadrează în domeniul de expertiză "Educație și Sănătate de Bază". Proiectul ADRA Start la școală a fost implementat cu succes, astfel că 50 de elevi silitori au primit ghiozdane echipate cu rechizite ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La Şcoala Gimnazială „Iustin Pîrvu", Poiana Teiului, judeţul Neamţ, a avut loc sâmbătă, 21 februarie 2015, cea de-a treia ediţie a simpozionului "Altfel de poveşti", organizat de învăţătoarele Valeria Doboş, Mariana Deleanu, Florenţa Baltag şi educatoarea Eugenia Rusu, cu sprijinul directorului şcolii, Ciprian Ciubotă, şi directorului adjunct, Maria Doroftei.

Invitatul special al simpozionului a fost inspectorul pentru învăţământ special Ionela Meda Ştirbu, din cadrul Inspectoratului Şcolar Judeţean Neamţ.

Au fost prezente cadre didactice de la Şcoala Gimnazială Nr. 1 Suceava, precum şi din comunele învecinate localităţii Poiana Teiului: Hangu, Ceahlău, Farcaşa şi Grinţieş, iar lucrările înscrise au fost în număr de 220. Participanţii direcţi au avut posibilitatea de a-şi împărtăşi rezultatele obţinute în diverse cazuri în urma aplicării unei poveşti terapeutice unor elevi cu diferite probleme emoţionale sau comportamentale. Astfel s-a dovedit faptul că o poveste bine aleasă poate influenţa un copil astfel încât acesta să-şi schimbe comportamentul în direcţia dorită.

Povestea terapeutică este un mijloc excelent de a ne adresa copilului fie pentru a transmite anumite modele comportamentale şi valori morale, fie pentru a înlătura anumite comportamente indezirabile. Povestea terapeutică nu îl critică, etichetează, somează pe copil spre schimbare, ci favorizează identificarea copilului cu anumite personaje şi implicit transpunerea soluţiei din poveste în situaţia sa. Povestea este un altfel de limbaj.

Simpozionul şi-a propus să reunească în paginile unei cărţi electronice cele mai valoroase „altfel de poveşti", în scopul utilizării lor de către toţi doritorii de remediere emoţională în rândul copiilor cu probleme de acest fel. El s-a adresat cadrelor didactice din învăţământul preuniversitar şi universitar din ţară, psihologilor, copiilor de la toate nivelurile de învăţământ şi s-a desfăşurat pe 2 secţiuni:

- concurs pentru copii- desen/pictură realizat(ă) în concordanţă cu tematica simpozionului. Aceştia au redat, prin desenul/pictura lor un personaj de poveste care i-a impresionat cel mai mult sau un personaj imaginar (care îl reprezintă, cu care se aseamănă).

- pentru cadre didactice şi psihologi: o poveste creată în scop terapeutic însoţită de mesajul pe care îl transmite, precum şi o scurtă descriere a comportamentelor care s-au dorit a fi corectate cu ajutorul acesteia.

Prin acest proiect s-a încercat revitalizarea interesului cadrelor didactice şi al elevilor în a contribui la dezvoltarea lor personală.

# data[].attributes.attachment_link.description
La Scoala Gimnaziala Iustin Pirvu, Poiana Teiului, judetul Neamt, a avut loc sambata, 21 februarie 2015, cea de-a treia editie a simpozionului Altfel de povesti, organizat de invatatoarele Valeria Dobos, Mariana Deleanu, Florenta Baltag si educatoarea Eugenia Rusu, cu sprijinul directorului scolii, Ciprian Ciubota, si directorului adjunct, Maria Doroftei.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LEARNING/TEACHING/TRAINING ACTIVITY -1

POIANA TEIULUI, PIATRA NEAMT, ROMANIA
***
3-7 February 2018

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
În perioada 03.02.2018-07.02.2018 la Școala Gimnazială „Iustin Pîrvu” Poiana Teiului, s-a desfășurat prima etapă de mobilitate transnațională de învățare pentru elevi în cadrul proiectului european cu nr. de referință 2017-1-TR01-KA219-046227_2 ”Ready, steady, start! Better living trough old games”.
Au fost prezenți 11 profesori și 10 elevi din Turcia, Bulgaria, Letonia ,Polonia și Lituania care au desfășurat activități specifice împreună cu profesorii și elevii școlii .
Tema proiectului este una cu spectru larg care, deși face referire la jocurile vechi ale copilăriei, nu este deloc de neglijat. Elevii au practicat în aceste zile jocuri moderne de intercunoaștere , dar și jocuri tradiționale de mișcare în aer liber , precum ”Lapte gros”, ”Țară, țară, vrem ostași”, ”Șoarecele și pisica”, ”Podul de piatră”, ”Ursul doarme”, dar și jocuri de masă învățate de la bunicii și părinții lor : ”Moara”, ”Țomanap”, ”X și O”.
Au avut loc și ateliere de lucru și de învățare, echipa mixtă de elevi străini și români construind o piramidă a alimentelor , în urma identificării fiecărei trepte alimentare pe care au situat alimentele .
Rețetele tradiționale prezentate de fiecare echipă din cele șase țări au fost apreciate, iar mâncarea tradițională românească a fost și gustată, părinții fiind cei care au gătit și s-au ocupat de acest lucru. Plăcintele ”poale-n brâu” au fost cele care au stat la loc de cinste alături de socata și berea de casă, sarmale și nelipsita mămăligă.

OBIECTIVELE GENERALE ale proiectului :

a) explorarea jocurilor tradiționale și a jucăriilor, cu contribuția bunicilor pentru a contribui la dezvoltarea emoțională și socială a copiilor
b) Explorarea diversității prin jocurile tradiționale
c) să facă schimb de țări tradiționale de jocuri de noroc care ajută la dezvoltarea cognitivă, emoțională și socială a copiilor
d) creșterea gradului de conștientizare a beneficiilor jocurilor pentru copii în ceea ce privește învățarea fizică, culturală și socială, valorile sociale pozitive și dezvoltarea competențelor
e) să facă schimb de bune practici între partenerii proiectului, în special în ceea ce privește creșterea interesului pentru învățare și școlarizare
f) să promoveze alimentația sănătoasă în rândul copiilor și să sensibilizeze consumatorii să încurajeze obiceiurile alimentare sănătoase
g) să dezvolte și să propună un program „Better Life”, menit să îmbunătățească interacțiunea dintre cele mai vechi și cele mai tinere generații în mediul școlar, făcând învățarea prin jocuri plăcute și interesante.

” Un obiectiv deloc neglijabil este însă și promovarea județului Neamț, a comunei Poiana Teiului peste hotare, toți profesorii și elevii străini fiind foarte impresionați de priveliștile frumoase pe care le oferă natura, dar și de obiectivele turistice din zonă.

În excursiile de informare și documentare pe care le-am efectuat cu grupul format din 40 de persoane, străini și români, am avut ca obiective : Inspectoratul Școlar Județean Neamț, Primăria Orașului Piatra Neamț, Mănăstirea Petru- Vodă , Mănăstirea Agapia și Muzeul Vivant, Parcul Natural Vânători Neamț, pârtia de la poalele Muntelui Ceahlău, dar și Vatra Dornei sau pasul Tihuța.
Coordonatorii din cele șase țări implicate în proiect au fost KamilKotatas- Turcia, MinkaMinkeva- Bulgaria, Natalia Jesehina- Letonia, Natalia Pietras- Polonia și Deleanu Mariana – România , cea din urmă fiind directorul școlii gazdă- Școala Gimnazială ”Iustin Pîrvu”, Poiana Teiului ” , ne-a declarat doamna director, Mariana Deleanu.

# data[].attributes.attachment_link.title
La Școala Gimnazială “Iustin Pîrvu” Poiana Teiului au poposit elevi și profesori din cinci țări ©

# data[].attributes.attachment_link.description
Ziar Bicaz - La Școala Gimnazială “Iustin Pîrvu” Poiana Teiului au poposit elevi și profesori din cinci țări

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
În perioada 15 ‑ 19 octombrie 2018, echipa Școlii Gimnaziale „Iustin Pîrvu” Poiana Teiului, formată din doi elevi din clasa a VIII‑a, Cheorbeja Daniel și Chirilă Alexandra, însoțiți de doamna învățător Mocanu Elena, doamna director, profesor Mariana Deleanu, se află în Polonia, în cadrul proiectului Erasmus.
Despre experiența trăită și despre acest program ne‑a împărtășit mai multe, doamna director Mariana Deleanu:

„Mă aflu în Polonia la Școala Szkola Podstawowa, în Krasnic.
Echipa noastră e formată din 2 elevi și doi profesori, așa cum fiecare din celelalte țări partenere au venit.
Turcia, Letonia, Lituania, Bulgaria , noi și Polonia desfășoară un proiect Erasmus plus despre jocuri și obiceiuri tradiționale pentru o viață mai bună.
Activitățile vor fi pe durata întregii săptămâni. Elevii vor avea zilnic activități comune. De asemenea, aceștia sunt găzduiți in familii poloneze pentru a fi mai aproape de obiceiurile poloneze.
Astăzi ne-a fost prezentat modul tradițional de conservare a unor zarzavaturi pentru iarnă, precum și specialitati pe bază de varză. Părinții și bunicii elevilor polonezi au pregătit pentru noi mâncare tradițională. Am fost primiți cu căldură de către întreaga comunitate: primarul , directorul, profesorii , elevii și părinții lor. Am vizitat școala și ni s-au prezentat detalii despre fiecare disciplină studiată de elevi. Am apreciat că deși este o localitate rurală și o școală mică, aceasta este foarte bine dotată, chiar și cu cantină, cabinet logopedic, medical , laboratoare, o curte mare și spațiu de joacă adecvat , clase mici , cu un număr mic de elevi, dar frumoase și pline de viață. Cea mai importantă am considerat că este atitudinea tuturor față de educație; elevii sunt si copilăroși, dar acordă suficientă seriozitate activităților educaționale.
Bunicii și părinții se implică și ei în actul educațional, școala considerându-i parteneri egali.
Scopul proiectului este de a dezvolta elevilor abilități de comunicare în limba engleză, dar și de a cunoaște cultura celorlalte țări, schimb de jocuri tradiționale, obiceiuri culinare sănătoase, mișcare în aer liber, tot ce contribuie la o viață mai bună.”

# data[].attributes.attachment_link.title
O echipă a Școlii Gimnaziale “Iustin Pîrvu” Poiana Teiului, pe meleaguri poloneze ©

# data[].attributes.attachment_link.description
Ziar Bicaz - O echipă a Școlii Gimnaziale “Iustin Pîrvu” Poiana Teiului, pe meleaguri poloneze

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
■ simpozionul regional Altfel de poveşti a ajuns la a VI-a ediţie ■ organizatorii de la Şcoala Iustin Pîrvu au creat o atmosferă propice dezbaterilor pe tema educaţiei emoţionale ■

Într-un peisaj de poveste, pe Valea Muntelui, la Şcoala Gimnazială Iustin Pîrvu Poiana Teiului, a avut loc sîmbătă, 24 februarie, cea de-a VI-a ediţie a simpozionului regionl Altfel de poveşti. Organizatorii aceste ediţii, profesorii Mariana Deleanu, directorul şcolii, Maria Doroftei, director adjunct, Valeria Doboş şi Eugenia Rusu au creat o atmosferă propice dezbaterilor pe tema educaţiei emoţionale, a identificării emoţiilor, amintind faptul că sentimentele sînt asociate cu inima fiecărei persoane.

„Dragobetele a influenţat descoperirea stărilor afective pozitive (prietenia, iubirea, acceptarea, toleranţa, empatia, etc) şi a condus la identificarea trăirilor negative, a tulburărilor emoţionale ale copiilor, a problemelor comportamentale", avea să afirme profesoara Maria Deleanu.

Obiectivele simpozionului au fost prezentarea unor poveşti terapeutice şi a mesajelor acestora vizînd stări şi sentimente, realizarea unui schimb de experienţă între cadrele didactice care se confruntă cu probleme emoţionale în rîndul copiilor, crearea unei baze de date cu posibilele tulburări emoţionale ale copiilor şi multiple modalităţi de remediere a lor, precum şi realizarea unei expoziţii cu desene ale copiilor ce reprezintă personaje cu care se identifică aceştia. Simpozionul şi-a propus an de an să reunească în paginile unei cărţi electronice cele mai valoroase altfel de poveşti, în scopul utilizării lor de către toţi doritorii de remediere emoţională în rîndul copiilor cu probleme de acest fel, fapt ce a fost îndeplinit cu succes.

„Sîntem mulţumiţi că ne-am atins obiectivul principal, acela de a-i ajuta şi pe alţii care se confruntă cu cazuri asemănătoare. Cartea este înregistrată la Biblioteca Naţională, este disponibilă în format electronic, este gratuită şi accesibilă tuturor celor care o consideră de ajutor", a declarat Mariana Deleanu.

Şi de această dată, înscrierile s-au făcut electronic, participînd cu lucrări, ce au vizat studii de caz şi cîte o poveste aplicată, 127 de cadre didactice din întreaga ţară. La secţiunea pentru copii au participat 183 de elevi, care au exprimat, prin desene, emoţiile trăite sub influenţa unei poveşti şi personajele preferate ce i-au marcat în anumite momente. „Participanţii direcţi au avut posibilitatea de a-şi împărtăşi rezultatele obţinute în diverse cazuri, în urma aplicării unei poveşti terapeutice unor elevi cu diferite probleme emoţionale sau comportamentale. Astfel, s-a dovedit faptul că o poveste bine aleasă poate influenţa un copil încît acesta să-şi schimbe comportamentul în direcţia dorită. Povestea terapeutică este un mijloc excelent de a ne adresa copilului fie pentru a transmite anumite modele comportamentale şi valori morale, fie pentru a înlătura anumite comportamente indezirabile", a spus profesoara Maria Doroftei.

Prin proiectul Altfel de poveşti s-a încercat încă de la iniţiere revitalizarea interesului cadrelor didactice şi al elevilor în a contribui la dezvoltarea lor personală. „Întrucît dezvoltarea competenţelor sociale şi emoţionale ale elevilor constituie un obiectiv important al cadrelor didactice de la Poiana Teiului, se doreşte ca la ediţia următoare să se studieze şi alte tehnici de remediere emoţională şi comportamentală a copiilor", a conchis profesoara Deleanu.

■ programul de astăzi, 5 iulie, începe la ora 18.00, sala Calistrat Hogaş a CJ găzduind recitalul Viola Fantasia ■ de la ora 19.00, la Turn poate fi ascultat un concert de muzică lăutărească ■

În programul manifestărilor din cea de a treia zi a Vacanţelor Muzicale, ediţia 2022, sunt două manifestări. Prima are loc în sala CJ Neamţ, Viola Fantasia fiind un recital pentru publicul larg, în care sonoritatea caldă a violei se va împleti cu robusteţea pianului într-un stil de interpretare unic, plin de emoţie şi virtuozitate, în dorinţa de a crea auditorilor o seară de neuitat. Solişti sînt Lucian Morariu (violă) şi Viniciu Moroianu (pian).

Primul dintre artişti este născut la Galaţi. Începe studiul viorii la vârsta de cinci ani. Urmează apoi cursurile Academiei de Muzică din Bucureşti, sub îndrumarea profesorilor Valeriu Pitulac şi a maestrului Ştefan Gheorghiu (violonistul). După 1990 participă la cursurile de măiestrie, cu specialitatea muzică de camera, la Kerkrade în Olanda, profesor Milan Scampa (membru al cvartetului Smetana) şi la Londra, cu Amadeus Quartett.

A început cariera muzicală ca membru al Orchestrei Filarmonicii George Enescu din Bucureşti, în paralel desfăşurând şi o consistentă activitate solistică, evoluând ca solist sub bagheta unor dirijori de renume, iar în recitaluri, a cântat alături de pianişti celebri. Concertele şi recitalurile solo includ apariţii în ţări precum România, USA, Suedia, Canada, Grecia, Rusia şi Italia. Cântă pe o violă construită de lutierul italian Bruno Tondo.

Este cooptat în diverse proiecte ce aparţin genului cameral cum ar fi: cvartet de coarde, trio de coarde, cvintet de coarde etc. La începutul anului 2005, înfiinţează Traffic Strings - un grup instrumental care abordează un repertoriu variat - muzică preclasică, clasică, romantică, modernă şi contemporană. Din 2002, Lucian Moraru renunţă la cariera de instrumentist de orchestra, alegând să-şi diversifice sfera activităţilor profesionale ca liber profesionist în domeniul industriei musicale.

Viniciu Moroianu, un pianist de top

Viniciu Moroianu s-a născut în Bucureşti, în 1962, într-o familie de muzicieni. A absolvit, în oraşul natal, Liceul de Muzică Dinu Lipatti, la clasa profesoarei Marta Paladi. La Universitatea Naţională de Muzică, Viniciu Moroianu a fost îndrumat de pianistul şi profesorul Gabriel Amiraş, fost elev al marelui profesor rus Heinrich Neuhaus. La Acompaniament a fost discipolul Suzanei Szorenyi. A studiat armonia cu compozitorii Doru Popovici şi Pascal Bentoiu, precum şi dirijatul cu Constantin Bugeanu.

Începând din anul 1973 a fost distins cu Premiul I în competiţii naţionale de pian, fiind totodată laureat al Concursurilor internaţionale de la Paris (1979) şi Bucureşti (1991). A primit Premiul Colegiului Criticilor Muzicali din România (1981) pentru interpretarea Sonatei a treia pentru pian de Enescu şi Premiul Fundaţiei "Dinu Lipatti" din Bucureşti (1992) pentru restituirea şi prezentarea în concert a Fanteziei op. 8 de Lipatti. S-a afirmat în peste o mie de apariţii pe podium.

A participat la festivalurile internaţionale George Enescu (opt ediţii), Dinu Lipatti (trei ediţii), Academia Sighişoara (unsprezece ediţii), precum şi la Besancon, San Jose, Graz, Chişinău şi Bratislava. A cântat pe scene din Grecia, Elveţia, Franţa, Italia, Germania, Spania, Belgia, Danemarca, Luxemburg, Ungaria, Ucraina, Republica Moldova, Bulgaria. În 2005, a obţinut titlul de Doctor în Muzică, cu teza Două secole de gândire componistică reflectate în creaţia pentru pian solo a lui Dinu Lipatti.

Despre Bogdan Simion şi Lăutarii de mătase

Deşi provine dintr-o familie de economişti şi este doctorand la Litere, Bogdan a găsit în muzica tradiţională sensul vieţii sale. A învăţat să cânte la cobză, unul dintre cele mai vechi instrumente de pe teritoriul ţării noastre şi a dat voce proiectului Şamanul Mut. Căuta lăutari vechi în toate colţurile ţării şi îi invita la concerte. Mare le este uimirea unora dintre ei atunci când află intenţiile tânărului.

„Muzica lăutărească e o muzică orăşenească, urbană, ce se prefigurează la Bucureşti în perioada interbelică, pe vremea când Bucureştiul nu era nici rural, dar nu era nici urban. Apare mai decis şi îşi atinge vârful estetic, din punctul meu de vedere, după al Doilea Război Mondial, undeva la jumătatea anilor '50. şi muzica lăutărească e tot o muzică tradiţională.

E poate ultima muzică de tradiţie orală ce apare în România şi mi s-a părut cu atât mai interesantă, pentru că fiind o muzică foarte nouă, din punctul meu de vedere a fost o muzică ce mereu a fost nedreptăţită. şi de folclorişti şi de etnomuzicologi şi de statul român şi de mediile intelectuale şi de mediile politice şi în general a fost mai greu promovabilă decât celelalte muzici", spune Bogdan Mihai Simion.

Prea puţini mai ştiu sa mânuiasca instrumentele aşa cum se făcea pe vremuri. Ei sunt lăutarii de mătase ai Bucureştiului: Victor Teioanu, Milan de la Bobeşti, Costel Vasilescu, Nelu Răducanu şi Gigel Mihai. Sunt, poate, ultimii lăutari clasici ai Bucureştiului, care speră încă în resuscitarea muzicii tradiţionale româneşti. Ideea de a-i aduce împreună îi aparţine lui Bogdan Mihai Simion.

■ cei doi copii au fost exploataţi de inculpat, fiind puşi la cerşit ■ victimele au fost abuzate sexual ■ acuzatul a fost condamnat la 19 ani de detenţie şi are de achitat daune de 100.000 de lei ■

Curtea de Apel Bacău trebuie să stabilească dacă pedeapsa de 19 ani de închisoare şi plata unor daune morale de 100.000 de lei, pentru exploatarea şi abuzarea sexuală a doi minori, este o hotărîre dreptă, sau nu. Inculpatul, Judele Grişa Costel, de 45 de ani, din Roman a atacat sentinţa Tribunalului Neamţ la instanţa din judeţul vecin. Oricare ar fi hotărîrea Curţii, aceasta va fi definitivă.

Instanţa de fond i-a mai interzis inculpatului anumite drepturi între care cel de a fi curator sau tutore, conform Tribunalului Neamţ. Din pedeapsa aplicată, judecătorii au dedus detenţia de la data arestării, 5 aprilie 2021, pînă la 18 mai 2022. Faptele au ieşit la iveală la începutul lunii aprilie 2021, cînd procurorii DIICOT l-au pus sub acuzare pe bărbat pentru două infracţiuni, viol, în formă continuată, şi trafic de minori.

Cercetările au stabilit faptul că din anul 2019 încoace romaşcanul ar fi racolat doi minori. În mod abuziv şi forţat, i-a dus acasă la el, i-a găzduit, dar îi scotea zilnic la cerşit, însuşindu-şi banii pe care îi obţineau din mila trecătorilor. În 2021 a dus relaţia la un alt nivel şi i-a abuzat sexual pe cei doi adolescenţi.

„La data de 5 aprilie 2021, procurorii Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism - Biroul Teritorial Neamţ au dispus reţinerea pentru o perioadă de 24 de ore a unui inculpat, în vîrstă de 44 de ani, pentru săvîrşirea infracţiunilor de viol în formă continuată şi trafic de minori", conform unui comunicat al DIICOT.

S-a reţinut că, începînd cu anul 2019, inculpatul, prin ameninţări cu acte de violenţă, a constrîns doi minori să practice cerşetoria, pe raza municipiului Roman, pe care i-a găzduit în locuinţa sa, beneficiind de sumele de bani obţinute de aceştia. De asemenea, în luna martie 2021, inculpatul a întreţinut relaţii sexuale prin constrîngere cu cei doi minori.

Pe 5 aprilie 2021, procurorii DIICOT Neamţ, împreună cu ofiţeri de poliţie judiciară, au efectuat două percheziţii domiciliare, în urma cărora a fost pus în aplicare un mandat de aducere. În cursul aceleiaşi zile, bărbatul a fost prezentat în faţa magistraţilor de la Tribunalul Neamţ cu propunere de arestare preventivă, măsură care a fost admisă. Cînd cauza a ajuns în apel, la Curte, şi judecătorii de acolo au prelungit detenţia inculpatului.

■ în perioada 4-11 iulie are loc completarea fişelor, după care urmează prima etapă de admitere computerizată ■ în învăţămîntul de stat există 4.182 de locuri, dispuse în 170 de clase ■ 2.972 sînt în licee ■ la învăţămîntul profesional elevii se pot înscrie şi fără examenul de Evaluare Naţională pe cele 1.131 locuri ■

Admiterea computerizată pentru cei 4.201 absolvenţi ai claselor a VIII-a de anul acesta, dar şi ai celor din seriile anterioare, este în plină desfăşurare. Purtătorul de cuvînt al Inspectoratului şcolar, Elena Preda, a făcut o sinteză a situaţiei în judeţul Neamţ, admiterea în învăţămîntul liceal şi în cel profesional începînd încă de la publicarea unei broşuri, în luna mai 2022.

„Conform calendarului, în perioada 4 -11 iulie, elevii şi părinţii, sub directa îndrumare a membrilor comisiilor, din fiecare şcoală, procedează la completarea opţiunilor, care trebuie să fie la cît mai multe licee sau şcoli profesionale. La nivelul judeţului, în învăţămîntul de masă există 4.182 de locuri, în 170 de clase.

Pentru învăţămîntul liceal de stat există 2.972 de locuri, pe următoarele filiere: teoretică - 1.287 locuri; vocaţională - 468 de locuri; tehnologică - 1.224 locuri. Pentru învăţămîntul liceal particular există 119 locuri, în şase clase, pe următoarele filiere: teoretică - 41 şi tehnologică - 63 de locuri", a precizat inspectorul Elena Preda. Neamţului i-au fost repartizate şi locuri în învăţămîntul profesional şi dual.

„Judeţul are 1.203 locuri, în 50 de clase, din care în învăţămîntul profesional de masă 1.131, în 46 de clase şi 72 de locuri, în trei clase la învăţămîntul profesional dual. În ceea ce priveşte învăţămîntul profesional special , la nivelul judeţului Neamţ există trei clase cu 36 de locuri. La învăţămîntul seral avem la clasa a IX- a 84 de locuri, în trei clase, iar la învăţămînt frecvenţă redusă patru clase cu 112 locuri", a mai adăugat Elena Preda.

Aceasta recomadă ca fiecare elev să completeze maximum de opţiuni posibile, în ordinea preferinţelor, pentru a avea garanţia ocupării locului pe care şi-l doreşte. În broşura de admitere computerizată şi pe site-ul ISJ a fost publicată şi lista cu ultimele medii de admitere de anul trecut din liceele nemţene. Conform acesteia, la Colegiul Calistrat Hogaş ultima medie de admitere a fost 8,57. La Colegiul de Informatică - 8,57; la Colegiul Gheorghe Asachi - 8, 22.

Spre surprinderea multora, la Liceul Petru Rareş ultima medie de admitere a fost anul trecut 8,19, la Colegiul Tehnologic Spiru Haret - 7,75; urmat de Colegiul Naţional Roman-Vodă cu 7,73. La Colegiul Ştefan cel Mare Tîrgu Neamţ s-a intrat şi cu 7,26. La Liceul Vasile Conta Tîrgu Neamţ ultima medie de intrare a fost de 6,92. La Liceul Teologic Romano-Catolic Sfîntul Francisc de Assisi Roman ultima medie de admitere a fost 6, 88.

Liceul Economic Alexandru Ioan Cuza Piatra Neamţ a primit ultimul elev cu media 6, 69; Liceul Tehnic Gheorghe Cartianu cu 6,01, urmat de Liceul Tehnologic Vasile Sav Roman unde ultima medie a fost 6,01. Medii mai mici de admitere au avut Liceul Carol I Bicaz, unde s-a intrat şi cu 5,86. Colegiul Tehnic Petru Poni Roman a avut ultima medie-5,75, Liceul Vasile Alecsandri Săbăoani - 5,81, Colegiul Tehnic Miron Costin - 5,39 şi Liceul Roznov -5.04.

Au existat şi licee la care ultimele medii au fost sub 5. Astfel, la Liceul Tehnic Forestier Piatra Neamţ ultima medie de admitere a fost anul trecut 4,49, la Colegiul de Transporturi - 4,19, la Colegiul Danubiana Roman - 3,61 şi la Liceul Mihail Sadoveanu Borca - 3,52. Liceul Ion Ionescu de la Brad Horia nu a avut repartizată nici o clasă de liceu pentru anul şcolar 202 - 2022. Cu un an înainte, ultima medie de intrare în clasa a IX-a a fost 4,50. Anul acesta liceului de la Horia i-a fost repartizată o clasă de liceu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Poveşti terapeutice, la Poiana Teiului " Monitorul de Neamț și Roman

# data[].attributes.attachment_link.description
■ simpozionul regional Altfel de poveşti a ajuns la a VI-a ediţie ■ organizatorii de la Şcoala Iustin Pîrvu au creat o atmosferă propice dezbaterilor pe tema educaţiei emoţionale ■ Într-un peisaj de poveste, pe Valea Muntelui, la Şcoala Gimnazială Iustin Pîrvu Poiana Teiului, a avut loc sîmbătă, 24 februarie, cea de-a VI-a ediţie a [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- la unitatea de învăţămînt din Poiana Teiului au sosit delegaţii de la şcoli din Turcia, Polonia, Bulgaria, Letonia şi Lituania - vizita este una din etapele unui proiect Erasmus ce are ca deviză „Să trăim mai bine prin jocuri tradiţionale şi prin întoarcerea la tradiţiile din trecut" -

Şcoala Gimnazială Iustin Pîrvu din Poiana Teiului se află în plină derulare a proiectului Erasmus + demarat în septembrie 2017 în parteneriat cu unităţi din Turcia, Polonia, Bulgaria, Letonia şi Lituania. Proiectul se va intinde pe perioada a 24 de luni cu sprijinul financiar al Uniunii Europene. Acţiunea se axează pe activităţi comune prin care se urmăreşte scoaterea elevilor din stilul de viaţă monoton şi găsirea unor alternative ce pot face viaţa mai utilă şi plăcută. În cadrul întîlnirilor reciproce, elevii îşi îmbuntăţesc abilităţile de comunicare în limba engleză, leagă prietenii, descoperă noi hobby-uri, călătoresc, învaţă să fie spontani, să fie sinceri, să facă şi ceea ce nu le face plăcere dar este util, să ajute pe cei care au nevoie, să-şi condimenteze viaţa cu lucruri plăcute, să nu renunţe, să se bucure de experienţe, pentru că acestea sunt mai impotante decît bunurile materiale.

„Proiectul a cărei activitate se desfăşoară în aceste zile la Şcoala Iustin Pîrvu Poiana Teiului, avînd drept oaspeţi dascăli şi elevi din ţările partenere, Turcia, Polonia, Bulgaria, Letonia şi Lituania, are ca deviză "Să trăim mai bine prin jocuri tradiţionale şi prin întoarcerea la tradiţiile din trecut". Ca urmare a schimbului de experienţă şi a opiniilor se urmăreşte ca tinerii noştri să trăiască sănătos şi să descopere împreună modalităţile de îmbunătăţire a vieţii. Şederea străinilor în Poiana Teiului le-a făcut o impresie bună, comunicînd între noi în engleză. Copiii au fost cazaţi acasă la elevii noştri şi au putut să cunoască pe viu modul în care se trăieşte în familia românească", a declarat profesoara Mariana Deleanu, coordonatoare proiectului şi director al Şcolii Iustin Pîrvu.

Oaspeţii au descins la Poiana Teiului vineri, 2 februarie, iar duminică au fost însoţiţi într-o excursie la Vatra Dornei, ca luni să fie martorii unui spectacol susţinut de către copiii poienarilor, acţiuni care au fost agreate de delegaţiile străine. Că aşa a fost aveau s-o confirme scurtele declaraţii făcute Monitorului de către o parte dintre ei.

Kamil Kocatas - Turcia: „Sînt bucuros să fiu prezent pentru prima dată în România după o verificare exagerată la aeroport. Dar a trecut şi sînt mulţumit de familiile la care sînt găzduiţi copiii, cu atît mai mult cu cît români sînt ospitalieri, comunicativi şi sociali. Sintetizînd în două vorbe, aş spune entuziasm şi plăcere. Am colaborat foarte bine cu conducerea şcolii şi sperăm să continuăm relaţiile noastre, eventual printr-un nou proiect. Voi comunica acasă despre cele trăite aici, inclusiv despre gastronomia românească. E diferită faţă de cea turcească. Recunosc, mi-a lipsit carnea de miel, dar a fost bine".

Jorgita Kragiem - Lituania: „Cam aceeaşi impresie o am şi eu. Cînd au văzut părinţii copiilor noştri imagini din locul în care o să ajungem au regretat că nu pot veni şi ei. Cît priveşte programul oferit de gazde, acesta a fost foarte bine pregătit. Le mulţumim şi-i aşteptăm la noi, în Lituania".

Kinka Mincheva - Bulgaria: „Ne-a plăcut foarte tare programul artistic şi aşteptăm să participăm şi la celelalte activităţi. Totul e perfect".

Natalija Jesehina - Letonia: „Oamenii sînt modeşti, calmi şi prietenoşi. Elevii la fel, iar colegii noştri, profesorii, sînt deosebit de ospitalieri. Avem ce învăţa de la ei".

Natalia Pietras - Polonia: „E deosebit de frumos, zona, satul, felul cum sînt aşezate casele şi modul de viaţă al celor ce trăiesc aici. Am fost mulţumiţi de mîncarea oferită, observînd că există tradiţii asemănătoare. Ne-ar plăcea să revenim în România".

Regretul tuturor a fost că n-au putut ajunge la Castelul lui Dracula. Totuşi gazdele au făcut un efort oferindu-le prilejul să ajungă la Restaurantul Contele Dracula din Pasul Tihuţa. Cît priveşte rezultatul întregului proiect Erasmus+, după parcurgerea întregului program de vizite reciproce, vor fi elaborate două publicaţii electronice, una pe tema jocurilor tradiţionale şi o a doua pe tema gastronomiei specifice fiecărei ţări. În 2018 mai sînt prinse în program vizitele din Bulgaria şi Polonia, unde vor fi prezenţi şi copiii din Poiana Teiului.

■ în perioada 4-11 iulie are loc completarea fişelor, după care urmează prima etapă de admitere computerizată ■ în învăţămîntul de stat există 4.182 de locuri, dispuse în 170 de clase ■ 2.972 sînt în licee ■ la învăţămîntul profesional elevii se pot înscrie şi fără examenul de Evaluare Naţională pe cele 1.131 locuri ■

Admiterea computerizată pentru cei 4.201 absolvenţi ai claselor a VIII-a de anul acesta, dar şi ai celor din seriile anterioare, este în plină desfăşurare. Purtătorul de cuvînt al Inspectoratului şcolar, Elena Preda, a făcut o sinteză a situaţiei în judeţul Neamţ, admiterea în învăţămîntul liceal şi în cel profesional începînd încă de la publicarea unei broşuri, în luna mai 2022.

„Conform calendarului, în perioada 4 -11 iulie, elevii şi părinţii, sub directa îndrumare a membrilor comisiilor, din fiecare şcoală, procedează la completarea opţiunilor, care trebuie să fie la cît mai multe licee sau şcoli profesionale. La nivelul judeţului, în învăţămîntul de masă există 4.182 de locuri, în 170 de clase.

Pentru învăţămîntul liceal de stat există 2.972 de locuri, pe următoarele filiere: teoretică - 1.287 locuri; vocaţională - 468 de locuri; tehnologică - 1.224 locuri. Pentru învăţămîntul liceal particular există 119 locuri, în şase clase, pe următoarele filiere: teoretică - 41 şi tehnologică - 63 de locuri", a precizat inspectorul Elena Preda. Neamţului i-au fost repartizate şi locuri în învăţămîntul profesional şi dual.

„Judeţul are 1.203 locuri, în 50 de clase, din care în învăţămîntul profesional de masă 1.131, în 46 de clase şi 72 de locuri, în trei clase la învăţămîntul profesional dual. În ceea ce priveşte învăţămîntul profesional special , la nivelul judeţului Neamţ există trei clase cu 36 de locuri. La învăţămîntul seral avem la clasa a IX- a 84 de locuri, în trei clase, iar la învăţămînt frecvenţă redusă patru clase cu 112 locuri", a mai adăugat Elena Preda.

Aceasta recomadă ca fiecare elev să completeze maximum de opţiuni posibile, în ordinea preferinţelor, pentru a avea garanţia ocupării locului pe care şi-l doreşte. În broşura de admitere computerizată şi pe site-ul ISJ a fost publicată şi lista cu ultimele medii de admitere de anul trecut din liceele nemţene. Conform acesteia, la Colegiul Calistrat Hogaş ultima medie de admitere a fost 8,57. La Colegiul de Informatică - 8,57; la Colegiul Gheorghe Asachi - 8, 22.

Spre surprinderea multora, la Liceul Petru Rareş ultima medie de admitere a fost anul trecut 8,19, la Colegiul Tehnologic Spiru Haret - 7,75; urmat de Colegiul Naţional Roman-Vodă cu 7,73. La Colegiul Ştefan cel Mare Tîrgu Neamţ s-a intrat şi cu 7,26. La Liceul Vasile Conta Tîrgu Neamţ ultima medie de intrare a fost de 6,92. La Liceul Teologic Romano-Catolic Sfîntul Francisc de Assisi Roman ultima medie de admitere a fost 6, 88.

Liceul Economic Alexandru Ioan Cuza Piatra Neamţ a primit ultimul elev cu media 6, 69; Liceul Tehnic Gheorghe Cartianu cu 6,01, urmat de Liceul Tehnologic Vasile Sav Roman unde ultima medie a fost 6,01. Medii mai mici de admitere au avut Liceul Carol I Bicaz, unde s-a intrat şi cu 5,86. Colegiul Tehnic Petru Poni Roman a avut ultima medie-5,75, Liceul Vasile Alecsandri Săbăoani - 5,81, Colegiul Tehnic Miron Costin - 5,39 şi Liceul Roznov -5.04.

Au existat şi licee la care ultimele medii au fost sub 5. Astfel, la Liceul Tehnic Forestier Piatra Neamţ ultima medie de admitere a fost anul trecut 4,49, la Colegiul de Transporturi - 4,19, la Colegiul Danubiana Roman - 3,61 şi la Liceul Mihail Sadoveanu Borca - 3,52. Liceul Ion Ionescu de la Brad Horia nu a avut repartizată nici o clasă de liceu pentru anul şcolar 202 - 2022. Cu un an înainte, ultima medie de intrare în clasa a IX-a a fost 4,50. Anul acesta liceului de la Horia i-a fost repartizată o clasă de liceu.

Ioana Ciuştea, o fetiţă extrem de serioasă şi muncitoare, s-a fotografiat în ziua cursului festiv sub ramura de magnolie a copacului sădit în curtea „bătrînului Gimanaziu Roman-Vodă", loc simbolic de predare-primire a ştafetei între generaţiile de elevi „contaminaţi" de ceea ce de peste 150 de ani înseamnă „spiritul romanvodist".

„Trebuie să recunosc că pentru a ajunge la această performanţă am muncit, zilnic, cu ambiţie şi perseverenţă, cîte 4 ore pe zi, conştientă că numai aşa voi putea ajunge la performanţa de astăzi. A nu se înţelege că aş fi vreo tocilară. Nu e aşa! Chiar deloc! A fost doar ambiţia de a-mi dovedi mie, profesorilor şi părinţilor de a căror sprijin m-am bucurat necondiţionat, că pot obţine aceste rezultate.

În tot acest timp am îmbinat munca cu pasiunea pentru şah, cu mersul pe bicicletă, cu lectura şi cu tot ce poate bucura sufletul unui tînăr. Mă aflu acum (la finalul săptămînii trecute- n.r.), alături de părinţi, în Deltă, pentru o binemeritată săptămînă de odihnă, după care mă întorc la Roman pentru a putea aplica la admiterea computerizată pentru clasa IX-a, profil Matematică-Informatică.

Nu mă îndoiesc că voi reuşi cu nota pe care o am. Ceea ce vă pot garanta e faptul că rezultatul obţinut m-a stimulat şi îmi propun - şi sper să şi reuşesc- ca după patru ani, la Bacalaureat să obţin tot note maxime. Cu muncă, perseverenţă şi ambiţie voi putea demonstra că pot rămîne pe podium. Îmi doresc foarte mult să fiu cooptată şi la acţiunile de voluntariat de la ColegiulRoman Vodă.

Dar, mai mult ca orice, îmi doresc să reuşesc să urc tot pe prima treaptă a podiumului la obiectele unde în anii de gimnaziu am obţinut rezultate bune la olimpiadele de Limba şi literatura română, la Chimie, unde m-am situat printre primii cinci şi la Olimpiada de Engleză, unde a reuşit să mă clasez printre primii 10", ne-a mărturisit Ioana Ciuştea.

Numai cuvinte de laudă au la adresa performerei, atît conducerea Colegiul Naţional Roman-Vodă, cît şi diriginta clasei, profesoara Loredana Leoreanu, care vorbesc despre un copil modest, muncitor, ambiţios şi cu o dorinţă uriaşă de autodepăşire. Şi părinţii Ioanei, Cătălina Ciuştea, profesor de biologie la Şcoala Gimnazială "Alexandru Ioan Cuza" şi tata, cadru militar, spun că au avut din parte Ioanei o mare surpriză.

„Ştiam că Ioana e un copil bun, ascultător şi ambiţios, dar rezultatul la Evaluarea Naţională a depăşit aşteptările noastre. Sîntem tare mîndri de ea şi o vom sprijini, pentru a obţine performanţele de care ne-a dovedit că e capabilă. Sîntem, tare, tare mîndri e ea", a mărturisit mama Ioanei. Mirată că va primi bani, drept recompensă de la Guvernul României, Ioana ne mărturiseşte că îşi doreşte să-şi cumpere un ceas performant, care să-i amintească de rezultatul obţinut la Evaluarea Naţională.

Aşa cum era de aşteptat, situaţia după recorectarea contestaţiilor depuse la Bacalaureat 2022 şi „revizuite" într-un centru de la Suceava, s-a îmbunătăţit, ridicînd procentul de promovabilitate de la 75,86%, la 79,56%. Într-un comunicat de presă, Inspectoratul Şcolar Neamţ prezentată situaţia finală după prima sesiune a examenului.

„Rezultatele sînt mult mai bune decît cele înregistrate în sesiunea iunie-iulie a anului trecut, cînd rata cumulată de promovare după etapa de soluţionare a contestaţilor a fost de 72, 69%. Dintr-un total de 3.136 candidaţi prezenţi la examen, în urma soluţionării contestaţiilor au fost declaraţi promovaţi 2.424 candidaţi, faţă de 2.397 candidaţi declaraţi promovaţi, înainte de contestaţii" se precizează în comunicatul instituţiei.

Urmează apoi o analiză a rezultatelor obţinute pentru fiecare probă în parte, din comunicat aflîndu-se că numărul candidaţilor cu 10 „curat" a rămas acelaşi ca înainte de contestaţii. În schimb, ni se precizează faptul că numărul total al notelor de 10 pe discipline de învăţămînt a crescut semnificativ, ceea ce a „tras în sus" mediile, fără însă a ajunge la 10.

„La proba Ea -Limba şi literatura română au fost depuse 518 contestaţii, pentru 384 candidaţi nota obţinută fiind mai mare. Pentru 49 de candidaţi nota a rămas aceeaşi, în timp ce pentru 85 candidaţi nota a scăzut (nu se precizează dacă sînt candidaţi care după recorectare au picat examnul - n.r). Cea mai mare creştere a fost de 1,70 puncte, iar cea mai mare descreştere de 1,55.

La Proba obligatorie a profilului E.c au fost depuse 232 contestaţii, pentru 130 nota obţinută după contestaţii fiind mai mare. Pentru 10 candidaţi nota a rămas nemodificată, iar pentru 92 de candidaţi nota obţinută a scăzut. Cea mai mare creştere a fost de 1,05, iar cea mai mare descreştere de 1,90 la disciplina Istorie. La proba E.d -Proba la alegere a profilului şi specializării au fost depuse 355 contestaţii, pentru 264 candidaţi nota obţinută după contestaţii fiind mai mare.

Pentru 17 candidaţi nota a rămas nemodificată, iar pentru 74 candidaţi nota obţinută a scăzut. Cea mai mare creştere a fost de 1,50 puncte, iar cea mai mare descreştere a fost de 1,10 puncte. Numărul candidaţilor cu 10 pe linie a rămas şi el neschimbat, respectiv trei medii de 10, aşa cum spuneam: dintre care una a unui elev de la Liceul Tehnologic Vasile Sav din Roman, de la specializarea Tehnician operator tehnică de calcul. Celelalte două medii de zece din judeţ au fost obţinute de 2 elevi ai Colegiului Naţional Calistrat Hogaş din Piatra Neamţ.

În schimb, situaţia numerică a candidaţilor care au obţinut nota 10 la fiecare disciplină în parte, s-a îmbunătăţit după cum urmează: 22 candidaţi au luat 10 la Limba şi literatura română, faţă de 20 înainte de contestaţii; 202 candidaţi au luat 10 la Proba obligatorie a profilului, faţă de 197 candidaţi care obţiuseră 10 înainte de contestaţii. La Proba la alegere a profilului şi specializării 201 candidaţi obţinuseră 10 înainte de contestaţii", se arată ISJ Neamţ.

La nivel naţional, judeţul cu cea mai mare rată de promovare a fost Cluj, cu 86,2% - în creştere cu peste 5 puncte procentuale faţă de Bac 2021. Rata de promovare la Bacalaureat 2022 este 75,2%, mai mare cu 1,9%, în raport cu rezultatele iniţiale (73,3%) şi cu 5,4% faţă de prima sesiune a anului trecut (69,8% - rată de succes în anul 2021). În urma contestaţiilor aproape 2.000 de candidaţi au sărit peste pragul de promovare, de sub linie, reuşind să ia diploma de Bac.

# data[].attributes.attachment_link.title
Oaspeţi din cinci ţări la Şcoala Iustin Pîrvu " Monitorul de Neamț și Roman

# data[].attributes.attachment_link.description
la unitatea de învăţămînt din Poiana Teiului au sosit delegaţii de la şcoli din Turcia, Polonia, Bulgaria, Letonia şi Lituania - vizita este una din etapele unui proiect Erasmus ce are ca deviză „Să trăim mai bine prin jocuri tradiţionale şi prin întoarcerea la tradiţiile din trecut" - Şcoala Gimnazială Iustin Pîrvu din Poiana [...]

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Un proiect finanțat de către Uniunea Europeană prin agenția ANPCDEFP, Erasmus plus KA219 - Strategic Partnerships for Schools Only, cu numărul de referință 2017-1-TR01-KA219-046227_2 se încheie la sfârșitul lunii septembrie la Școala Gimnazială "Iustin Pîrvu" din Poiana Teiului. Acesta s-a derulat pe parcursul a 24 de luni și a avut ca priorități promovarea dobândirii de competențe și aptitudini , sprijinirea școlilor pentru a combate abandonul școlar timpuriu (ESL) și dezavantajul , realizarea abilităților și competențelor relevante și de înaltă calitate. Ultima mobilitate transnațională a avut loc în Letonia, la Riga, Rīgas 18. Vakara (maiņu) Vidusskola, timp de trei zile având loc dezbateri pe marginea proiectului, practicarea jocurilor tradiționale letoniene, precum și aspecte legate de diseminarea și încheierea proiectului .
Motto-ul acestui proiect este „Ready, Steady, Start! Better living trough old games"- "Pe locuri, fiți gata, start! O viață mai bună prin jocuri vechi". O astfel de viață mai bună poate fi construită folosind jocurile tradiționale pe care le-a jucat cea mai veche generație vie (bunicii) în perioada copilăriei. Bunicii joacă încă un rol important în îngrijirea și dezvoltarea copilului, deoarece , în cele mai multe familii , ambii părinți lucrează . În alte situații - în special la oraș - bunicii interacționează cu greu cu nepoții lor, întrucât familiile locuiesc în case separate sau părinții preferă să trimită copilul la creșe, gândindu-se că se socializează mai mult în instituțiile de îngrijire a copiilor. Proiectul a folosit în mare parte tema jocurilor și jucăriilor tradiționale ca instrument pentru crearea unui teren comun în care bunicii și nepoții pot îmbunătăți interacțiunea dintre aceștia ,la nivel fizic și mental. Partenerii Școlii Gimnaziale "Iustin Pîrvu" Poiana Teiului ( coordonator profesor Deleanu Mariana) au fost din alte cinci țări : Turcia ( coordonator principal profesor Kamil Kocataş), Letonia (profesor Natalija Jesehina), Polonia (profesor Marcin Siemon) , Lituania ( profesor Jurgita Kragienė) și Bulgaria ( profesor Minka Minkeva) .
Toți partenerii au afirmat că elevii lor au tendința de a pierde interesul pentru învățare și școlarizare în general și că trebuie adoptate practici și metodologii mai inovatoare. Jocurile pot oferi noi căi pentru a înțelege și ajuta la satisfacerea nevoilor și abilităților diferite ale fiecărui copil. De asemenea, pot oferi o varietate de experiențe care extind dezvoltarea continuă a copiilor. Un alt punct foarte important este furnizarea de activități plăcute și interesante și care îi determină pe copii să își dorească să le facă din nou.
Obiectivele generale ale proiectului au fost atinse, elevii reușind să exploreze jocurile și jucăriile tradiționale cu participarea bunicilor pentru a contribui la dezvoltarea emoțională și socială a copiilor , au experimentat beneficiile jocurilor pentru organism, învățarea culturală și socială, valorile sociale pozitive și dezvoltarea abilităților , au făcut schimb de bune practici între partenerii proiectului, în special în ceea ce privește creșterea interesului pentru învățare și școlarizare , au promovat alimentația sănătoasă în rândul copiilor și au reușit să sensibilizeze pe cei din jur pentru a încuraja obiceiurile alimentare sănătoase. Un mare plus în acest proiect este încurajarea utilizării limbii engleze și îmbunătățirea comunicării într-o limbă comună , atât pentru elevi cât și pentru profesori.
Interacțiunea directă de pe durata mobilităților de învățare le-a dezvoltat elevilor competențe specifice de analiză, învățare , competiție și implementare a regulilor , colaborând totodată și pentru realizarea unor cărți în format electronic pe tema unei vieți sănătoase prin mișcare, alimentație corectă , jocuri și timp petrecut împreună cu generațiile anterioare.
Pentru profesori implicarea în acest proiect a condus la creșterea motivației și a gradului de satisfacție profesională. Broșurile rezultate vor putea fi folosite de către elevii școlii noastre, acestea cuprinzând o bază de date cu jocurile comune tradiționale, un dicționar de termeni comuni , în limbile engleză, română, bulgară, turcă, poloneză, letoniană și lituaniană, dar și o carte de bucate internațională cuprinzând rețetele cele mai cunoscute din țările partenere. Parteneriatul strategic a promovat interculturalitatea , respectul reciproc, prietenia , facilitându-se totodată și cunoașterea tradițiilor , limbii, obiceiurilor sau a aspectelor legate de societate și de funcționarea școlilor.
Experiența internațională este o poartă deschisă către noi orizonturi ale cunoașterii, oferind oportunități de dezvoltare atât elevilor cât și profesorilor , putând constitui puncte de plecare pentru noi proiecte europene.
" Orice experiență pe care o trăim este o oportunitate de a ne dezvolta și de a învăța. Am dobândit cunoștințe și deprinderi, am cunoscut oameni și locuri, dar - cel mai important lucru- este că am creat amintiri prețioase și am învățat să ne punem în valoare cultura , comunitatea și școala. Dacă acest proiect a fost conceput pentru elevii de ciclul gimnazial, ne gândim ca pe viitor să dezvoltăm și să implementăm un proiect care să-i vizeze și pe copiii din ciclul primar. Suntem în discuții cu viitori parteneri din Italia, Turcia, Polonia, Slovacia și Bulgaria , urmând ca în luna februarie a anului următor să aplicăm pentru obținerea finanțării."( director prof. Mariana Deleanu)

# data[].attributes.attachment_link.title
"Pe locuri, fiți gata, start! O viață mai bună prin jocuri vechi" - la Școala Gimnazială "Iustin Pîrvu" din Poiana Teiului ©

# data[].attributes.attachment_link.description
Un proiect finanțat de către Uniunea Europeană prin agenția ANPCDEFP, Erasmus plus KA219 - Strategic Partnerships for Schools Only, cu numărul de referință 2017-1-TR01-KA219-046227_2 se încheie la sfârșitul lunii septembrie la Școala Gimnazială "Iustin Pîrvu" din Poiana Teiului.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
COMUNA POIANA TEIULUI , NEAMȚ

MISIUNEA Școlii Gimnaziale „Iustin Pîrvu” este aceea de a asigura un mediu educațional calitativ, favorizând dezvoltarea competențelor-cheie pentru fiecare elev, prin acțiunile susținute ale unei echipe de dascăli motivați, într-o atmosferă destinsă, care promovează egalitatea de șanse și favorizează învățarea prin cooperare, în vederea evoluției personale și profesionale a elevilor și a integrării lor în comunitate.

Școala Gimnazială „Iustin Pîrvu” , comuna Poiana Teiului , județul Neamț, str. Principală nr.2

Tel/fax 0233266059 , e- mail scpoianateiului@isjneamt.ro, Cod SIIIR 2761102272

Unitate de învățământ cu personalitate juridică, publică, de interes național și local, funcționare -un singur schimb/zi, formă de finanțare: buget

PREZENTARE GENERALĂ:

Structura unității: 21 de formațiuni de studiu (4 nivel preșcolar, 8 nivel primar, 9 nivel gimnazial)

Număr de copii înscriși: 371 (87 preșcolar, 139 primar, 145 gimnazial)

Rețeaua școlară: Școala Gimnazială „Iustin Pîrvu” (PJ) , Școala Gimnazială Petru Vodă (AR) – și Grădinița cu Program Normal Poiana Teiului (AR)

Resursa umană:

Personal didactic: 29 de cadre didactice (22 titulari, 7 suplinitori calificați, dintre care 3 sunt debutanți). Personalul didactic după gradele didactice obținute: 21 cadre didactice cu gradul I, 3 cadre didactice cu gradul II, 2 cu definitivat și 3 cadre didactice debutante.

Personal didactic auxiliar: 1 secretar, 1 administrator financiar, 1 administrator de patrimoniu)

Personal nedidactic: 3 îngrijitoare și 3 muncitori cu atribuții de fochist.

Rata de promovabilitate la sfârșitul anului 2020-2021 a fost de 100%.

Rata de promovabilitate la Evaluarea Națională: 64,35%

Resurse materiale și financiare: 22 săli de clasă, 2 laboratoare de informatică, 1 sală de sport, 1 teren de sport, 1 bibliotecă, toalete în interiorul clădirii , încălzire centrală, spații de joacă.

ȘCOALA.ppsx

INSPECTORATUL ȘCOLAR JUDEȚEAN NEAMȚ