# data[].attributes.attachment_link.description
Med rette er Jesper Wung-Sung blev kendt som en af Danmarks mest udsøgte litterære mandeforskere. I sit forfatterskab dissekerer han de forskellige faser af den mandlige tilværelse med humor og fintfølende realisme - fra drengeverdens magiske lege, over ungdommens drengerøve med druk og hærgende hormoner til voksenlivet med genvordighederne i parforhold og en lurende afmagt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Litteratur er kommunikation, og når den er god, indgår den i en eksistentiel diskussion.", har Jesper Wung-Sung udtalt, og den diskussion er aldrig langt væk i hans egne stilsikre, foruroligende og tankevækkende bøger.
Da Jesper Wung-Sungs oldefar for cirka 100 år siden kom til Danmark fra Kina, blev han udstillet i Tivoli, fordi det var så eksotisk og spændende med sådan en kineser. Om det har haft nogen direkte indflydelse på Wung-Sungs forfatterskab er svært at sige, men i hvert fald kredser han i sine bøger ofte om de skæve og utilpassede eksistenser, og gerne i en eksperimenterende og udfordrende form. Emner som menneskets vilkår og vores ret til at leve, den personlige frihed og individets udfoldelsesmuligheder i et fællesskab har optaget Wung-Sung i flere af hans anmelderroste ungdomsromaner.

I romanen 'Skolen' fra 2011 følger vi en gruppe elever, som er spærret inde på deres skole i en ufrivillig karantæne, fordi en dødelig virus er brudt ud. Bogen, som kom på White Raven-listen, stiller store spørgsmål om dybden af vores medmenneskelighed, men den giver ingen nemme svar.

Det gør heller ikke romanen 'Henrettelsen', hvor vi følger den sidste dag i en 15-årig drengs liv, inden han bliver henrettet for sine forbrydelser. Bogen følger forskellige personers tanker, som alle kredser om henrettelsen i løbet af den skæbnesvangre dag. At den også bygger på en virkelig hændelse gør den ikke mindre gribende og foruroligende.

Også hans roman 'Kopierne', fik en overvældende modtagelse og modtog Kulturministeriets børnebogspris i 2010. I en ikke nærmere defineret fremtid kommer drengen Jonas hjem fra fodbold og opdager, at den "rigtige" Jonas er kommet tilbage. Selv er han en kopi, som forældrene har lånt, mens deres søn blev rask. Jonas flygter fra de to mænd, der kommer for at indfange ham, nu hvor forældrene ikke fået deres rigtige søn tilbage. Sammen med to andre kopier forsøger han at slippe væk, men er der overhovedet noget sted at flygte hen?

Med sin roman Ud med Knud tager Wung-Sung et emne op, som han også i tidligere romaner har beskæftiget sig med; børn og kræft. William er en 12-årig dreng, som både hader og elsker Knud, som er hans usynlige ven. Han har gjort alt for at tage livet af ham, men med tiden vænner han sig så meget til hans selskab, at han måske slet ikke ved, hvordan han skal undvære ham. Sammen med Knud ved han i det mindste, hvem han er. En kompleks, stilsikker og original fortælling om en drengs sygdomsforløb.

Jesper Wung-Sung (f. 1971) debuterede i 1998 med novellesamlingen To ryk og en aflevering, som han modtog BogForums Debutantpris for. Siden har han udgivet en række anmelderroste bøger for både børn og unge. I 2010 vandt han Kulturministeriets børnebogspris for Kopierne, og i 2011 fik han Danmarks Skolebibliotekers børnebogspris for sit forfatterskab. I 2008, 2009 og 2013 var Jesper Wung-Sungs ungdomsroman En-to-tre-NU! fra 2004 den mest læste roman blandt de ældste klasser på landets skoler. I 2018 vandt han Kulturministeriets Forfatterpris 2018 for børnebogen Alfred og gabestokken.

I 2017 skrev Jesper Wung-Sung voksenromanen En anden gren, der handler om hans oldeforældres utrolige kærlighedshistorie.'En anden gren' var nomineret til DR Romanprisen 2018 . Desuden vandt forfatteren De Gyldne Laurbær 2018 for romanen.

Jesper Wung-Sung udkom i 2021 med endnu en roman, der indskriver sig i den litterære tendens exofiktion, Kvinde set fra ryggen. I denne går han bagom maleriet og ind i kvinden Ida Ilsted, der blev gift med en af Danmarks mest berømte malere Vilhelm Hammershøi, og var genstandsmotiv for adskillige af hans værker. Romanen skildrer i levende billeder Idas liv fra ung pige til hustru og hendes søgen efter forståelse for sin identitet som model og følgesvend på Hammershøis mange rejser rundt om i verden.

'Kvinde set fra ryggen' var nomineret til Læsernes Bogpris 2022:
Forfatterportrættet er skrevet af Sara Ejersbo til Danish Literary Magazine for Children and Young Adults udgivet af Statens Kunstfond 2015 og opdateres af Litteratursidens redaktion.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Litteratur er kommunikation, og når den er god, indgår den i en eksistentiel diskussion.", har Jesper Wung-Sung udtalt, og den diskussion er aldrig langt væk i hans egne stilsikre, foruroligende og tankevækkende bøger. Da Jesper Wung-Sungs oldefar for cirka 100 år siden kom til Danmark

# data[].attributes.attachment_link.title
Jesper Wung-Sung | Dansk 7-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Forløb af Amanda Lundberg KellyEkstreme accessories og hardcore hævn på fodboldbanen. Det er nogle af de ingredienser, forfatteren Jesper Wung-Sung jonglerer med i sine tekster, og som du vil støde på i forløbet her.Jesper Wung-Sung bliver læst af...

# data[].attributes.body
Autofiktion for børn

# data[].attributes.attachment_link.description
"... det er strålende set og absolut livsbekræftende skrevet. Igen og igen udfordrer Jesper Wung-Sung sig selv. (...) Wung-Sung skriver med stor energi og styrke i sproget, der er letflydende og kraftfuldt." Skolebiblioteket

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Efter tre generationer er historien om umage, dansk-kinesisk kærlighed blevet til en bog. Men mange fordomme lever fortsat, mener forfatteren.

En ung kineser fra en rig og fornem slægt tog på dannelsesrejse til Europa, hvor han forelskede sig i en dansk kvinde og aldrig vendte hjem.

Det var den fortælling, Jesper Wung-Sung havde fået om sine oldeforældre, Ingeborg og San Wung-Sung.

Men da Jesper Wung-Sung som 27-årig debuterede som forfatter i 1998, fik han et tip om, at der under glansbilledet lå en helt anden historie.

- I virkeligheden blev han transporteret hertil i en trup, som skulle udstilles i Tivoli, siger Jesper Wung-Sung i 'Go' morgen Danmark'.

Med den nye viden dykkede han ned i hemmeligheden og fandt både beretningen om en ukuelig kærlighed - og en fremmedfjendsk pegen fingre, som efter Jesper Wung-Sungs mening fortsat lever i dag.

Skamfuld sandhed

Sandheden var altså, at kinesiske San Wung-Sung mødte danske Ingeborg, da hun spottede ham gennem tremmerne til Tivolis store Kina-udstilling i 1902.

Her strømmede danskere til for at se, hvordan 'ægte kinesere' levede. Og for San Wung-Sung var det en skamfuld oplevelse at agere foran de mange fremmedfjendske og nysgerrige blikke.

Men et af de granskende blikke var alligevel anderledes: Ingeborgs.

Det blev kærlighed ved første blik, fortæller Jesper Wung-Sung. Men også begyndelsen på et hårdt kapitel i familiens historie.

Forbudt kærlighed

Da San og Ingeborg mødte hinanden var kærlighed på tværs af racer ikke velanset.

I aviserne blev kvinder som Ingeborg omtalt som "halvkvinder" og "smaadamer", og mødet mellem det forelskede par foregik derfor i starten i det skjulte og med "små sedler gennem tremmerne", fortæller Jesper Wung-Sung.

Den forbudte kærlighed kunne dog ikke skjules i længden. Og det fik konsekvenser.

Mens Ingeborgs familie slog hånden af hende, faldt veninderne fra i skræk for, at kærligheden til kineserne 'smittede'. Også San opgav med forholdet i Danmark forbindelsen til sin fjerne, kinesiske familie.

Langt mere rørende end løgnen

En følelse af fremmedhed kom til at plage familien Wung-Sung i generationer. Og uden et fælles sprog blev San og Ingeborg et umage par mod resten af verden.

Men derfor er historien i virkeligheden også langt mere rørende end den, familien siden malede begivenhederne over med, mener Jesper Wung-Sung.

- For mig er det jo ikke skamfuldt. Tværtimod bliver jeg så meget desto mere taknemmelig og imponeret over det mod og den styrke, som San og Ingeborg har haft, siger han.

Kinesisk hjemløshed

Med sit kinesisk klingende efternavn har også Jesper Wung-Sung oplevet at føle sig anderledes. I skolen blev der ofte fniset, når han blev råbt op, og voksne granskede ofte hans udseende for de kinesiske aner.

Selv som forfatter oplever Jesper Wung-Sung ofte, at folk tror, han benytter sig af et kunstnernavn.

Netop den "hjemløshed", forklarer han, er grunden til, at han i sin seneste roman, 'En anden gren', fortæller sine oldeforældres historie:

- Det er den eneste bog, jeg nogensinde med sikkerhed har vidst, at jeg skulle skrive, siger Jesper Wung-Sung.

- Fra det øjeblik, jeg kunne sætte ti ord sammen, så de dannede andet end en indkøbsliste, har jeg vidst, at det var en bog, jeg måtte skrive - min familiehistorie.

Kinesiske Ingeborg

Med støtte fra blandt andet politirapporter, dokumenter og mundtlige overleveringer fra familiemedlemmer, fortæller bogen ikke blot Wung-Sung-familiens umulige kærlighedshistorie. Den giver også et indblik i datidens Danmark og de forhold, der var for kvinder og udlændinge.

Blandt andet mistede Ingeborg som kvinde sit danske statsborgerskab til fordel for et kinesisk, da hun giftede sig med San.

Selv om San døde i 1926, måtte Ingeborg endda vente helt til 1942, før hun igen kunne kalde sig dansker - på trods af utallige ansøgninger og vurderinger fra politiet om, at hun talte "udmærket dansk".

- Selvfølgelig gjorde hun det, siger Jesper Wung-Sung.

Dem og os

Selv om man måske kan ryste på hovedet af den tragikomiske situation, mener Jesper Wung-Sung, at historien på mange måder gentager sig i dag. Særligt i forhold til flygtninge og indvandrere.

- Også i dagens Danmark har vi en tendens til at dele verden op i et "vi" og et "dem", ligesom man gjorde dengang, siger Jesper Wung-Sung.

- Der er stadig en form for behov for at se nogle som anderledes. Som om de ikke er helt på samme kulturstadie som du og jeg. Det synes jeg egentlig er lidt skræmmende.

Derfor håber Jesper Wung-Sung også, at hans bog kan få læserne til at reflektere over deres egne valg og kærlighed.

- Det er det, litteraturen skal kunne. Få os til at reflektere over, hvem vi er, og om vi netop tør træffe nogle valg, siger han.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forfatter opdagede familiens store skam - oldefar sad bag tremmer i Tivoli

# data[].attributes.attachment_link.description
Efter tre generationer er historien om umage, dansk-kinesisk kærlighed blevet til en bog. Men mange fordomme lever fortsat, mener forfatteren. En ung kineser fra en rig og fornem slægt tog på dannelsesrejse til Europa, hvor han forelskede sig i en dansk kvinde og aldrig vendte hjem.