# data[].attributes.body
Danmark bliver en del af NATO 1949 og prøver at føre en tilpasnings politik.

Dualismebegrebet.

Aktivisme fra Danmarks side i 1990’erne og start 2000. Dette kan diskuteres om det førte til Mohammed krisen og angrebet på krudttønden.

Globaliseret verden, EU-fællesskab (startede som stål og kul samarbejde).

Danmark har prøvet at føre en neutral politik overfor Sovjetunionen og USA

# data[].attributes.body
Portugal og Spanien blev de første til at rejse på opdagelsesrejser, fordi de havde en god placering, og kongerne havde i lang tid finansieret opbygningen af flåden. Italien tog ikke afsted, da det ikke lå i deres interesse og de i forvejen var heftigt rige.

Spanien erobrede Tenochtitlán. Afbrudte vand- og fødevareforsyninger à førte til hungersnød og koppeepidemi. Omkring 120.000 aztekere omkom. Da spanierne fik overtaget byen, plyndrede de den og jævnede den med jorden.
Aztekerne havde nærmest overgivet sig fra starten. De troede at Cortez’ ankomst var guden Quetzalcoatl som kom tilbage. De kunne ikke ændre skæbnen.

# data[].attributes.body
Den danske velfærdsstats udvikling

Fattighjælp (udvikling på rettigheder og synet på fattighjælp)

Forskellige syn på velfærdsstaten, fra både politikkere og befolkning

Forskellige velfærdsmodeller

# data[].attributes.body
·       Forholdet mellem Sovjet og Vesten

·       Sovjetiske ledere og interne problemer i Sovjetunionen

·       Marshall-hjælpen og Truman-doktrinen

·       De forskellige skoler/ opfattelser af den kolde krig (traditionalister, revisionister, postrevisionister)

·       Den kolde krigs begyndelse og afslutning

·       Efter den kolde krig ( fx Francis Fukuyamas tese om det liberale demokratis triumf )

# data[].attributes.body
Oplysningstiden: intro

Ca. 1700 til 1800-tallet

Oplysningen tiden var præget af en optimistisk tro på mennesket fornuft.

Menneskesynet: positivt, opfattede individet som fornuftigt.

Det fornuftlige, naturlige, nyttige

Oplysningstiden var præget af en heftig og livlig debat.

·      Centrale emner

o   Tolerance

o   Fra oplysningstid til imperialisme

o   Den amerikanske revolution

o   Den franske revolution

# data[].attributes.body
Inde for industrialiseringen har vi været inde på opførsel af nye danske ting, blandt andet dampmaskinen og dens store rolle.

En af de ting som vi også har været over, er næringsfrihedsloven, som gjorde den muligt for den almindelige borger at kunne starter sin egen virksomhed. Dette bidrog også meget til industrialiseringen da flere lokale virksomheder blev opført igennem denne lov.

# data[].attributes.body
år 500-1500

§  Kamp om magt og kamp om system.

§  Feudale samfund: Klasse opdelt: 3 klasser - Kirke og konge, Adler, Bønder

·      Mangelsamfund (-> bønder 90% af befolkningen)

·      Centrale emner:

o   Patriarkalsk samfund (mandsdominerede samfund)

o   Kvinder og ægteskab

o   Feudale samfundsstruktur/verdslige samfundsstruktur (klasseopdeling)

o   Statisk økonomi?

o   Den tunge plov = meget større arbejdsjord og et større udbytte, derfor kom der også mange flere mennesker da der var nok mad. Man fik mere mad end hvad man selv skulle bruge, dvs. at alle ikke behøvede at dyrke sin egen mad. Dermed kom der byer.

o   Den sorte død

o   renæssancen

korstoge

# data[].attributes.body
Det 8. århundrede f.Kr. og frem til det romerrigets fald i det 5. århundrede e.Kr.

Rom blev grundlagt 753 år f.Kr.

Den sidste konge blev fordrevet 509 år f.Kr.

Den romerske republik (tidlig republik: 509 år f.Kr. og frem til mellemrepublik: ca. 340 år f.Kr. og frem, som blev til senrepublik: ca. 135-27 år f.Kr.).

Kamp mellem patriciere og plebejere (509-538 år f.Kr.).

Erobring af italien (ca. 340-280 år f.Kr.).

Kamp mellem Rom og Karthago ca. 264 år f.Kr. (Karthago blev ødelagt 146 år f.Kr.)

Det romerske kejserdømme 27 år f.Kr.

At være slave var en fastlagt juridisk kategori.

En slave var sin herremands ejendom, og herren kunne fuldstændig bestemme over slavens liv.

# data[].attributes.body
Aztekernes kultur:

(flere guder, menneskeofringer, krigsførelse igennem del og hersk)

Eurpæiske opdagelsesrejsende: (Spanske konge og pavens opdeling)

Cortes og spaniernes indtog: (millitært overlegne, betragtet som guder)

konsekvenser af kulturmødet: (udplyndring af originalbefolkningen, sygdom, kolonial magt)

# data[].attributes.body
Besættelsen

Hvordan tilpassede man sig Tyskland (flygtninge, ikke angrebspagt, neutralitet)

Økonomisk krise i Tyskland

Hitler kommer til magten

Danmark besat 9. april

Samarbejdspolitikken

De tyske krav

Kritik: Passiv tilpasning politik eller nødvendig overlevelsesstrategi

Modstandsbevægelsen

o   Jernbanesabotager

o   Industrisabotager

o   Stor betydning for udenrigspolitisk

Krigens ende (befrielsen)

Retsforfølgelse af de 5 grupper

# data[].attributes.body
Første verdenskrig

Skuddet i Sarajevo

Spændinger mellem stormagter (første verdenskrig)

Frankrig og Tyskland

Rusland og Østrig-Ungarn

Tyskland og Storbritannien

Alliancer:

Tyskland, Østrig-Ungarn og Italien (+Tyrkiet)

Storbritannien, Frankrig og Rusland

Versaillesfreden (mellemkrigstiden)

Hitler kommer til magten

Tyskland invadere Polen (Anden verdenskrig går i udbrud)

Tyskland vinder over flere lande i Europa

USA blander sig

# data[].attributes.body
Den romerske republik
Det romerske kejserdømme
Det romerske samfund, herunder slavernes betydning

# data[].attributes.body
Samfundets opbygning / feudalsamfundet

Kirkens rolle i samfundet.

Magtkamp mellem kirke og konge

Korstog

Renæssancen:

Mennesket i centrum

Ny samfundsklasse

# data[].attributes.body
Europæiske opdagelsesrejser - motiver og forudsætninger
Spaniens erobring af Aztekerriget?
Konsekvenser af kulturmødet mellem Aztekerriget og Spanien

# data[].attributes.body
Oplysningens tanker - filosoffer

Den franske revolution – hvorfor startede den?

Sammenhæng mellem oplysningstiden og revolutionerne

Oplysningstiden og revolutionerne i dag

# data[].attributes.body
Demokrati:

Nationalisme

Overgang fra enevælde til demokrati og Grundlov

Forfatningskampen. Magtkamp mellem højre og venstre

Stemmeret til kvinder

Industrialisering:

Andelsbevægelse

Industrialisering i byerne

Arbejderklasse

Leveforhold / arbejdsforhold

Socialdemokratiet og arbejderbevægelse

# data[].attributes.body
1. verdenskrig:

Baggrund til krigen

Afslutningen på 1. verdenskrig.

Wilsons 14 punkter og Versaillestraktaten.

Nazismen i Tyskland:

Hitlers vej til magten
Holocaust

# data[].attributes.body
Optakten til besættelsen. 1930´ernes politik frem mod besættelsen

Besættelsen af Danmark

Samarbejdspolitikken mellem Tyskland og den danske regering

Modstanden i den danske befolkning. Herunder synet på modstandsbevægelsen

Befrielse og retsopgør

Eftertidens syn på samarbejdspolitikken

# data[].attributes.body
Den kolde krigs begyndelse og afslutning.

·       Stormagternes forhold efter 2.vk og udviklingen deraf

·       Truman-doktrinen og Marshallhjælpen

·       Berlinproblemet

·       Sovjets indre forhold i afslutningen af den kolde krig

Ideologierne der prægede de to supermagter, Sovjetunionen og USA.

# data[].attributes.body
Danmarks rolle i Europa og verden efter 1945
Danmarks rolle i EFTA, EF og EU
Udviklingen af EF/EU
Danmark fra neutral til aktivistisk udenrigspolitik

Dansk udenrigspolitik aktivistisk eller aktiv tilpasning

Dualisme

# data[].attributes.body
Den danske velfærdsstats historiske udvikling
Kanslergadeforliget 1933

Forskellige syn på velfærdsstaten gennem tiden
Udfordringer for velfærdsstaten

Fremtidens velfærdsstat