# data[].attributes.body
Bitka kod Verduna bila je jedna od najdužih i najkrvavijih bitaka u Prvom svjetskom ratu. Trajala je od veljače do prosinca 1916. godine. Vođena je između njemačke i francuske vojske u blizini grada Verduna u Francuskoj. Njemačka je planirala slomiti Francusku tako što će napasti Verdun, jer je to bio važan simbol francuske obrane.

Cilj Nijemaca bio je da natjeraju Francuze da obrane grad po svaku cijenu, čime bi ih jako iscrpili. Međutim, Francuzi su se hrabro branili i nisu htjeli odustati. Grad je bio neprestano granatiran, a uvjeti u rovovima bili su strašni , puno blata, kiše i bolesti. I jedni i drugi su izgubili mnogo vojnika, a procjenjuje se da je ukupno poginulo ili ranjeno preko 700.000 ljudi.

Na kraju bitke, Nijemci nisu uspjeli osvojiti Verdun. Francuzi su ga obranili, ali su obje strane pretrpjele velike gubitke. Bitka kod Verduna postala je simbol izdržljivosti i borbe do kraja, posebno za francuski narod.

# data[].attributes.body
Bitka na Kajmakčalanu bila je jedna od najvažnijih bitaka za srpsku vojsku u Prvom svjetskom ratu. Dogodila se u rujnu 1916. godine na planini Nidže, na granici između tadašnje Srbije i Grčke. Kajmakčalan je bio jako visok planinski vrh, pa je borba bila teška i vodila se na velikim visinama, po hladnoći i vjetru.

Srpska vojska, koja se prije toga povukla preko Albanije i oporavljala se na Krfu, sada se vratila da oslobodi svoju zemlju. Njihov cilj bio je da osvoje vrh Kajmakčalana, koji je bio pod kontrolom bugarske vojske. Borbe su bile žestoke i trajale su danima. Vojnici su se penjali uz brdo pod vatrom, često bez zaklona, i borili se prsa u prsa.

Na kraju je srpska vojska uspjela zauzeti vrh, što je bio veliki uspjeh. Ova pobjeda podigla je moral i pokazala koliko je srpska vojska hrabra i odlučna. Međutim, cijena je bila velika – puno vojnika je poginulo ili ranjeno.

Danas se na Kajmakčalanu nalazi mala kapela i spomenik srpskim vojnicima koji su tamo pali. Ta bitka se pamti kao simbol borbe za slobodu i ogromne žrtve koje su bile potrebne da se ona ostvari.

# data[].attributes.body
Bitka kod Jutlanda bila je velika pomorska bitka koja se dogodila za vrijeme Prvog svjetskog rata, 1916. godine. Trajala je dva dana – 31. svibnja i 1. lipnja. Ova bitka se vodila na Sjevernom moru, blizu poluotoka Jutlanda, koji se nalazi u Danskoj. U njoj su se borile dvije velike ratne mornarice – britanska i njemačka.

Velika Britanija je u to vrijeme imala najveću mornaricu na svijetu. Njihova vojska na moru zvala se Kraljevska mornarica. S druge strane, Njemačka je imala jaku i sve moderniju mornaricu, poznatu kao Carska mornarica. Obje strane su željele imati kontrolu nad morima, jer je to bilo važno za trgovinu, prijevoz i sigurnost.

Glavni cilj Nijemaca bio je da oslabe britansku mornaricu i tako dobiju prednost na moru. Planirali su iznenaditi Britance i uništiti dio njihove flote. No, Britanci su presreli njihove poruke i znali su što se sprema. Tako su i oni krenuli prema Jutlandu s velikim brojem brodova.

Bitka je bila vrlo teška i kaotična. Uključilo se više od 250 ratnih brodova i oko 100.000 mornara s obje strane. Udarci topova, dim i more koje je bilo nemirno, činili su borbu još težom. Mnogi brodovi su potopljeni, a puno mornara je poginulo.

Na kraju bitke, obje strane su tvrdile da su pobijedile. Nijemci su potopili više britanskih brodova i ubili više mornara, ali britanska mornarica je ostala jača i nastavila je držati kontrolu nad morem. Zbog toga se često kaže da je bitka završila bez pravog pobjednika, ali da su Britanci imali dobru strategiju jer su zadržali kontrolu nad Sjevernim morem.

# data[].attributes.body
Bitka na Sommi bila je jedna od najvećih i najkrvavijih bitaka Prvog svjetskog rata. Trajala je više od četiri mjeseca , od 1. srpnja do 18. studenog 1916. godine i vodila se u sjevernoj Francuskoj, kod rijeke Somme. U njoj su se borile britanske i francuske snage protiv njemačke vojske. Francuska i Engleska željeli su napasti Nijemce i probiti njihove rovove kako bi prekinuli ratni zastoj na Zapadnom frontu. Međutim, njemačka obrana bila je vrlo snažna, pa je bitka brzo postala krvava i teška. Već prvog dana bitke, Britanci su izgubili oko 60.000 vojnika, što je bio najgori dan u povijesti britanske vojske. Mnogi su vojnici bili mladi i neiskusni. Tisuće ih je poginulo ili ranjeno dok su pokušavali izaći iz rovova i prijeći bojište puno blata, rupa od granata i žičanih zapreka. Život u rovovima bio je strašan – bilo je puno blata, kiše, miševa, bolesti i stalnih napada. Unatoč velikim gubicima, Francuska i Engleska su do kraja bitke uspjeli osvojiti mali dio teritorija, ali bez odlučujuće pobjede. Ukupan broj žrtava s obje strane bio je ogroman – više od milijun ljudi je poginulo, ranjeno ili nestalo. Zbog toga se Bitka na Sommi često spominje kao primjer besmislenog masakra. Ova bitka bila je i prva u kojoj su Britanci upotrijebili tenkove što je bila velika novost u ratovanju. Iako tada nisu bili posebno učinkoviti, tenkovi su u budućnosti postali važan dio svake vojske. Danas se Bitka na Sommi pamti kao jedno od najstrašnijih poglavlja Prvog svjetskog rata. Na tom području još uvijek postoje spomenici i groblja u čast svim poginulim vojnicima.

# data[].attributes.body
Bitka kod Liègea bila je prva velika bitka u Prvom svjetskom ratu. Trajala je od 5. do 16. kolovoza 1914. godine, u Belgiji, oko grada Liègea. Njemačka je tada željela brzo osvojiti Belgiju kako bi napala Francusku iz pravca koji je bio slabije branjen. Iako je Belgija bila neutralna zemlja, nije pristala da joj njemačka vojska samo tako prođe kroz teritorij. Zato su Belgijci odlučno branili svoj grad. Liège je bio snažno utvrđen grad, okružen s 12 tvrđava. Belgijska vojska bila je znatno manja i slabije opremljena od njemačke, ali je pokazala veliku hrabrost. Iako su Nijemci mislili da će zauzeti grad za samo dva dana, borba je trajala čak jedanaest dana. Belgijski vojnici usporili su napredovanje neprijatelja i time omogućili Francuskoj i Velikoj Britaniji da se bolje pripreme za obranu. Tijekom borbe Nijemci su koristili golemi top nazvan „Debela Berta”, koji je mogao rušiti tvrđave. Na kraju su zauzeli grad, ali im je belgijski otpor jako otežao planove za brzi prodor kroz Francusku. Bitka kod Liègea bila je važna jer je pokazala da i mala zemlja, kao što je Belgija, može pružiti snažan otpor velikoj sili. Danas se u Liègeu nalaze spomenici i muzeji koji podsjećaju na ovu bitku i na sve one koji su se borili za slobodu svoje domovine.

# data[].attributes.body
Zimska bitka u Karpatima bila je jedna od najtežih bitaka na Istočnom bojištu Prvog svjetskog rata. Trajala je od siječnja do travnja 1915. godine i vodila se između vojske Austro-Ugarske i Rusije u planinama koje danas dijele Ukrajinu, Poljsku i Slovačku. Cilj Austro-Ugarske bio je osloboditi grad Przemyśl koji su Rusi opkolili, ali put do njega vodio je kroz visoke planine, guste šume i duboki snijeg. Vojnici su se morali penjati po ledu i prolaziti kroz prolaze prekrivene snijegom, često po noći i bez pravog puta. Hladnoća je bila strašna, temperature su padale i ispod -30 stupnjeva, a vojnici su često spavali na otvorenom mokri i gladni. Nisu imali dovoljno hrane ni toplih odora pa su mnogi umirali od smrzavanja, bolesti, lavina i iscrpljenosti. Iako su se obje strane borile hrabro, nitko nije uspio ostvariti veliki uspjeh. Na kraju su Rusi uspjeli zauzeti Przemyśl i zarobiti više od 100 tisuća austro-ugarskih vojnika, ali ni oni nisu prošli bez velikih gubitaka. Ukupno je u ovoj bitci poginulo, ranjeno ili nestalo više od milijun vojnika.

# data[].attributes.body
Bitka kod Kolubara bila je važna bitka između srpske i austro-ugarske vojske. Dogodila se u studenome i prosincu 1914. godine na području zapadne Srbije. Austro-Ugarska je već dvaput pokušala osvojiti Srbiju, ali nije uspjela pa je poslala novu, snažniju vojsku da je napadne treći put. Srpska vojska bila je iscrpljena, bez dovoljno hrane, odjeće i oružja. Vojnici su bili umorni i brojčano slabiji. No tada je zapovjednik srpske vojske, vojvoda Živojin Mišić, preuzeo zapovjedništvo i smislio plan. Srpska se vojska povukla prema jugu, što je izgledalo kao poraz, ali je to bio dio taktike. Kad su se Austro-Ugari opustili i mislili da su pobijedili, Živojin Mišić je naredio iznenadni protunapad. Srpski vojnici skupili su zadnju snagu i krenuli u odlučujuću bitku. Uspjeli su iznenaditi neprijatelja i potpuno ga izbaciti iz Srbije. Bitka kod Kolubara bila je velika pobjeda za Srbiju.

# data[].attributes.body
Bitka kod Mazurskog jezera dogodila se u veljači 1915. godine. U toj bitci borile su se njemačka i ruska vojska na Istočnom bojištu. Njemačka je htjela izbaciti ruske vojnike iz svoje pokrajine Istočne Pruske, jer su još uvijek predstavljali opasnost. Napad je pažljivo isplanirao njemački general Hindenburg, zajedno sa svojim pomoćnikom Ludendorffom. Njemačka vojska krenula je u napad po jako hladnom i snježnom vremenu. Rusi nisu bili spremni ni opremljeni za takve uvjete i snažan napad. Njihova 10. armija pokušala se povući, ali mnogi vojnici su poginuli, bili zarobljeni ili su se smrznuli. Bitka je trajala od 7. do 22. veljače 1915. godine. Na kraju su Nijemci pobijedili i izbacili Ruse iz svoje zemlje. Ruska vojska pretrpjela je velike gubitke – izgubili su oko 200.000 ljudi, dok su njemački gubici bili mnogo manji. Iako je Njemačka pobijedila, nije uspjela potpuno slomiti Rusiju, jer je ona još imala puno vojnika.