# data[].attributes.body
Predromanika je umjetnički stil koji se u razdoblju od 9. do 11. stolječ razvio u zapadnoj Europi

# data[].attributes.body
-Predromanička umjetnost na području Franačke naziva KAROLINŠKA RENESANSA

prema dinastiji Karolinga.

-Nastalo latinsko srednovjekovno pismo - KAROLINA. Tim su pismom pisane isprave, dokumenti i knjige.

# data[].attributes.body
Unutrašnjost predromaničkih crkva bila je ispunjena kamenim namještanjem, npr. oltarim pregradama, propovjedaonicama, krstionicama

Nažalost, unutrašnjost nijedne crkve nije u potpunosti sačuvana.

Nađeni kameni namještaj bogato je ukrašen biljnim motivima a gotovo je na svim predmetima pelter - ukras u obliku pletenice satsavljene od nekoliko traka.

u 11.st počeo se javljati prikaz ljudskoga i životinjskoga lika.

# data[].attributes.headline
KULTURA I UMJETNOST U VRIJEME PREDROMANIKE

# data[].attributes.subject
KULTURA I UMJETNOST U VRIJEME PREDROMANIKE

# data[].attributes.body
Hrvatska nije zaostala za europskim zapadom. Srednovjekovna Hrvatska može se pohvaliti nesvakidašnjom kulturnom raznolikošću.

Sačuvani kulturni spomenici uglavnom su crkve i crkvice koje su podizali hrvatski vladari, banovi i župani

# data[].attributes.body
Tijekom razdoblja predromanike gradile su se brojne crkve, dvorovi, palače i samostani.

Najpoznatija građevina na području Franačke bila je DVORSKA KAPELA KARLA VELIKOG u sklopu carskoga dvora u Achenu.

Danas uništen, dvorska kapela je sačuvana i uklopljena u današnju achensku katedralu.

# data[].attributes.body
Romanika je umjetnički stil u razdoblju od 11. do sredine 13. stolječa, a naziv je dobila po tome što se u graditeljstvu nastajao oponašat rimski način gradnje.

# data[].attributes.body
Od 12. stolječa u Hrvatskoj se širi romanika, a njezina središta su gradovi na obali.

Najpoznatiji i najsačuvaniji primjeri romaničkih građevina su katedrale u Rabu, Zadru i Trogiru

# data[].attributes.body
Crkve ovog razdoblja masivne su građevine s debelim zidovima. Građene su od pravilno tesanog kamena s polukružnim lukovima na prozorima i vratima.

Na romaničkim građevina nema puno prozora pa su zato u unutrašnjosti velike zidne plohe koje su oslikane freskama. na freskama su uglavnombili prikazani sveci i kršćanske legende.

Portal, glavni ulaz u crkvu, bio je ukrašen kipovima i reljefima. Najćešći prizoz romantičkih kipara bili su biblijski prozori.

Iznad portalka u kasnijim razdovljima romanike pojavio se i okrugli otvor u obliku ruže - rozeta

# data[].attributes.body
Umjetnički stil koji se nastavio na romaniku naziva se gotika. gotika je nastala u 12.st u Francuskoj i trajala je sve do 15.st, odnosno do pojave renesanse.

# data[].attributes.body
Na gotičkim građevinama puno je prozora pa je unutrašnjosti bilo malo zidnih ploha zaoslikavanje. Zato su gotički prozori bili ukrašavani raznobrojnim slikama povezanim metalnim okovima.

Takve ukrase nazivamo vitarijama. Gotički portali raskošno su ukrašavani kipovima koji se izdvajaju od svoje pozadine i prirodnije su prikazani nego u romanici.

Rozete su također raskošnije nego u razdoblju romanike.

# data[].attributes.body
Gotika je bila zastupljenija u Hrvatskoj za razliku od romanike. Na primjer gotička graditeljstva ističu se zagrebačka katedrala i crkva sv, Marka u Zagrebu.

U Dalmaciji su se prema mletačkome uzoru gradile javne zgrade i plemićke palače.

Brojne gotičke freske sačuvane su u crkvama, ponajviše u Istri

U vrijeme gotike razvija se i umjetnost oslikavanja knjiga.

# data[].attributes.body
u razdoblju ranoga srednjeg vijeka prevladava djela crkvene tematike, uglavnom životopisi svetaca.

Tijekom 11. i 12.st pojavljuju se književna djela svjetovne tematike. U tome veliku zaslugu imaju trubaduri koji su pisali ljubavne pjesme i pjesme u kojima su se slavili hrabrost i pustolovine vitezova.

Popularne su bile i epske nunačke pjesme u kojima se opisivao neki slavni događaj ili osoba.

Vrhunac srednovjekovne književnosti predstavljaju djela talijanskih književnika 14.st odnosno razdoblja humanizma, a među njima posebno ističe Dante Alighieri.

# data[].attributes.body
Humanizam je utjecao na pojavu novoga stila u umjetnosti pa je u 14.st započela renesansa. riječ renesansa potječe iz francuskoga jezika, a prevodimo je kao preporod, ponovo rođenje.

# data[].attributes.body
Humanizam je sustav u kojem se vjeruje da je čovjek i čovječanstvo na vrhu a ne vjera

čovjek je postao glavna tema renesansinih umjetnika, a sve češće pojavljuju i svjetovne teme. A najvažniji umjetnici su Leonardo da Vinci i michelangelo buonarroti.

# data[].attributes.body
jedan od najpopularnijih renesansinih portreta

# data[].attributes.body
glavno središte književnosti bio je Dubrovnik u kojemu je stvarao velik broj pisaca, a jedan od najpopularnijih je Marin Držić.

U Splitu je djelovao Marko Maurlić. Njegovo najvažnije djelo je ep Judita. To je prvo književno djelo napisano Hrvatskim jezikom i zato je prozvan Ocem Hrvastke Književnosti.

U vrijeme renesanse Petar Zoranić je napisao prvi hrvatski roman planine.

# data[].attributes.body
Potkraj 16.st u Italiji se pojavio novi umjetnički stil barok. Bio je to kićen raskošan stil u arhitekturi, kiparstvu, slikarstvu, glazbi, književnosti i drugim umjetnostima

# data[].attributes.body
Za širenje barkone umjetnosti osobito su bili zaslužni isusovci.

Budući da su oni bili misionari u mnogim zemljama i na različitim kontinentima.

Barok je prvi umjetnički stil koji se proširio izvan Europe

# data[].attributes.body
Crkve su u doba baroka građene raskošno kako bi kod vjernika ostavljale dojam raja.

U unutrašnjosti su se nalazili brojni oltari, zidovi oslikani freskama žibih boja ili ukrašeni kipovima.

Barokne crkve poznate su i po oslikanim kupolama.

Vjerski obredi bili su praćeni glazbom koja se izvodila na orguljama. Najpoznatiji brakonski skladatelj i orguljaš bio je Johann Sebastian Bach.

# data[].attributes.body
u vrijeme katoličke obnove u Hrvatsjz je iz Italije i Austrije tijekom 17.st pristigao barkoni stil.

Za njegovo širenje najzaslužiniji su bili crkveni redovi isusovci i pavlni, koji su, šireći katoličku obnovu, širili i novi stil.

Barok je ostavio dublji trag na sjeveru Hrvatske gdje su sagrađene mnoge crkve, samostani, palače, ali i stambene kuće.