# data[].attributes.body
L'Australopithecus afarensis és una espècie d'homínid que va viure a una part d'Àfrica fa entre 3,9 i 3 milions d'anys.

Tenien les dents poc desenvolupades, un cervell bastant petit (comparat amb el nostre), la mandíbula cap a fora, els mascles eren molt més grans que les femelles.

Aquesta espècie havia evolucionat de l'Australopithecus anamensis i va dur a aparèixer l'Australopithecus garhi, el Paranthropus aethiopicus i l'Australopithecus africanus que respectivament faria aparèixer a tota la branca Homo on apareixeríem nosaltres, els Homo sapiens.

El primer Australopithecus afarensis descobert va ser a Etiòpia i li van posar de nom Lucy, per la cançó dels Beatles.

# data[].attributes.body
L'Australopithecus africanus és una espècie d'homínid que va viure a l'Àfrica oriental i meridional fa entre 3,3 i 2,1 milions d'anys.

Algunes característiques d'aquest homínid són que:
Tenia un cervell més desenvolupat que els seus avantpassats, tenia dents grans i gruixudes, encara que fos bípede, la part superior del seu cos era més pareguda a la d'un simi que viu als arbres.

L'antecessor de l'Australopithecus africanus es creu que era l'Australopithecus afarensis, però hi ha altres teories que diuen que era l'Australopithecus anamensis. Aquesta espècie va dur a apareixer quatre espècies diferents d'Homos, aquestes eren: Homo rudolfensis, Homo habilis, Homo ergaster i Homo georgicus.

El primer Australopithecus africanus descobert va ser un anomenat Nen de Taung i era el crani d'un nin de 7 anys. Aquest descobriment es creu que va ser el descobriment fòssil més important del segle XX.

# data[].attributes.body
L'Australopithecus garhi és una espècie d'homínid que va viure a Etiòpia fa entre 2,6 i 2,5 milions d'anys.

L'Australopithecus garhi tenia un cervell més gran i desenvolupat que les espècies anteriors, una mandíbula que sobresortia, molars i premolars relativament grans, adaptacions tant per caminar sobre dues cames com per agafar-se i escalar.

L'Australopithecus garhi ha evolucionat de l'Australopithecus afarensis. No es coneixen predecessors d'aquesta espècie encara que abans es pensava que a partir d'aquesta espècie havien aparegut tots els Homos.

Aquesta espècie va ser la primera a crear eines de pedra per ajudar-se a tallar o atacar altres espècies.

# data[].attributes.body
El Paranthropus Aethiopicus és una espècie d'homínid que va viure a l'Àfrica Oriental entre fa 2,6 i 2,2 milions d'anys.

El que diferencia aquesta espècie dels Australopithecus és la cresta que té al damunt del cap per aguantar la gran musculatura de la cara d'aquesta espècie.

Aquesta espècie va evolucionar de l'Australopithecus afarensis i va dur a aparèixer el Paranthropus robustus i el Paranthropus boisei.

Aquesta espècie no ha sigut molt estudiada i fins al 1985 no es va descobrir, per això no se sap molt sobre el seu comportament ni com va viure a la vegada amb altres espècies al mateix lloc.

# data[].attributes.body
L'Homo habilis és l'espècie més antiga dins el gènere Homo. Aquesta espècie va viure a l'est i el sud d'Àfrica fa entre 2,8 i 1,65 milions d'anys.

Algunes característiques de l'Homo habilis són:
Un crani més arrodonit, incisius en forma d'espasa, molars grans i amb esmalt gruixut, rostre menys allargat que els Australopithecus.

La teoria més reconeguda sobre l'Homo habilis és que va evolucionar de L'Australopithecus africanus. Encara que abans es creia que a partir d'aquest havien aparegut les altres espècies d'Homo avui en dia es creu que no té successors.

Aquesta espècie no se sap si s'ha de classificar com a Australopithecus o com a Homo, ja que té característiques dels dos gèneres.

# data[].attributes.body
El Paranthropus boisei és una espècie d'homínid que va viure a l'est d'Àfrica fa entre 2,5 i 1,15 milions d'anys.

Aquesta espècie és coneguda per tenir un crani dels més poderosos dels primats. Té una mossegada i unes dents molt grans i fortes amb una capacitat de mossegar molt gran. Els mascles són molt més grans que les femelles en aquesta espècie.

El Paranthropus boisei, ha evolucionat, com diu el seu nom, del Paranthropus aethiopicus. D'aquesta espècie no se'n coneixen successors i no pareix que n'hagin d'aparèixer de nous.

Aquesta espècie va ser descoberta al mateix lloc que l'Australopithecus garhi i no se sap si les eines de pedra les utilitzaven una espècie o l'altra, o les dues.

# data[].attributes.body
L'Homo rudolfensis és una espècie d'homínid que va viure a l'est d'Àfrica fa entre 2 i 1,6 milions d'anys.

L'Homo rudolfensis es diferencia de l'Homo habilis per la seva mida, ja que és més de 10 cm més gran, per les dents, que eren més grans i per la dieta, que era de sobretot carn i alguns vegetals.

El predecessor de l'Homo rudolfensis, igual que l'Homo habilis és l'Australopithecus africanus. No es creu que l'Homo rudolfensis tengues cap successor.

L'Homo rudolfensis és una espècie molt controversial, ja que alguns pensen que és un Homo habilis mascle, però altres pensen que té característiques que el fan diferent i una espècie nova.

# data[].attributes.body
El Paranthropus robustus és la darrera espècie de Paranthropus que es coneix avui en dia. Va viure al sud d'Àfrica fa entre 2 i 1 milió d'anys.

El Paranthropus robustus estava caracteritzat per la cresta sagital al seu crani, les seves dents molt fortes per menjar elements difícils de triturar i que van evolucionar molt en 1 milió d'anys, i per això canvien tant de mida uns espècimens i uns altres.

El Paranthropus robustus, ha evolucionat, com diu el seu nom, del Paranthropus aethiopicus, encara que podria haver estat una evolució del Paranthropus boisei. D'aquesta espècie no se'n coneixen successors i no pareix que n'hagin d'aparèixer de nous.

Aquesta espècie va viure un canvi climàtic molt gran durant els anys en els quals va viure, i per això la seva evolució va ser tan ràpida i notòria en comparació amb altres espècies que quasi no van canviar.

# data[].attributes.body
L'Homo georgicus va ser la primera espècie d'homínid que va creuar d'Àfrica cap a Euràsia. Va viure a prop de Geòrgia fa entre 1,8 i 1,6 milions d'anys.

Algunes característiques d'aquesta espècie són que tenen uns arcs protuberants al front, una mandíbula gran amb dents afilades i voluminosos músculs de masticació, baixa estatura, però el cos té les proporcions de l'home modern, amb cames llargues i braços curts.

L'Homo georgicus, encara que alguns diuen que és la mateixa espècie que l'Homo habilis pareix una evolució d'aquest mateix. L'Homo georgicus no té cap successor i pareix que no va ser l'únic homínid que va anar cap a Euràsia i s'hi va establir.

L'Homo georgicus és el primer homínid a utilitzar eines per a caçar i no només per a tallar o recollir.

# data[].attributes.body
L'Homo erectus va ser un dels molts homínids que van habitar la terra en el passat. Vivia a l'Àsia oriental i a algunes parts d'Europa. Va viure fa entre 1,9 i 0,3 milions d'anys.

L'Homo erectus ja tenia la pelvis per a poder caminar molta distància sense cansar-se l'esquena. No tenia la mandíbula tant cap a fora com els seus antecessors i la seva capacitat cerebral ja era molt més gran que la de les espècies anteriors de Homo.

L'Homo erectus va evolucionar de l'Homo habilis i va tenir un successor, que encara que no és segur del tot l'Homo floresiensis podria ser un successor de l'Homo erectus per les seves característiques paregudes.

L'Homo erectus va ser el primer homínid que va començar a tenir menys pel corporal.

# data[].attributes.body
L'Homo antecessor és un homínid que va viure a Europa fa entre 1,2 i 0,8 milions d'anys.

Té la cara molt pareguda a la dels humans actuals, el seu cervell és quasi tan gran com el nostre, això vol dir que eren molt intel·ligents. La seva manera de caminar es creu que era diferent de la nostra, ja que tenen els peus diferents dels d'altres espècies.

L'Homo antecessor és el predecessor de l'Homo ergaster i a l'Homo antecessor l'han succeït l'Homo heidelbergensis i l'Homo rhodesiensis.

Hi ha proves científiques de què l'Homo antecessor es menjava a altres de la seva mateixa espècie per defensar i ampliar un territori favorable per a viure. Normalment, atacaven i es menjaven a infants d'altres grups de la seva espècie, ja que es podien defensar pitjor.

# data[].attributes.body
L'Homo rhodesiensis és una espècie d'homínid que va viure a Àfrica fa entre 500 000 i 150 000 anys.

L'Homo rhodesiensis es caracteritza per la seva capacitat cranial que és molt pareguda a la de l'humà actual, també tenia una dieta molt variada, habitava en coves, no tenien un llenguatge a través de sons però sí a través de senyes rudimentàries.

Aquesta espècie, encara que alguns el consideren part d'Homo heidelbergensis, és el successor de l'Homo antecessor i a partir d'aquest va aparèixer l'Homo sapiens.

# data[].attributes.body
L'Homo neanderthalensis és una espècie d'homínid que va viure a moltes zones d'Europa i parts d'Àsia fa entre 230 000 i 40 000 anys.

Algunes característiques d'aquesta espècie són un esquelet robust, la pelvis ampla, les extremitats curtes i robustes, el front baix i inclinat, mandíbules sense mentó i gran capacitat cranial, fins i tot superior a la de l'Homo sapiens.

L'Homo neanderthalensis va evolucionar de l'Homo heidelbergensis, l'únic homínid a Europa i, després de la seva extinció no va dur a cap successor.

Ja que l'Homo neanderthalensis és el més proper a l'Homo sapiens, també té característiques paregudes com la capacitat de parla i alguna forma d'art. Es creu que la primera forma d'art va ser creada per Homo neanderthalensis.

# data[].attributes.body
L'Homo floresiensis és una espècie d'homínid que va viure només a l'Illa de Flores, Indonèsia, fa entre 75 000 i 18 000 anys.

L'Home de Flores té unes característiques molt diferents dels altres homínids d'aquell moment, ja que només mesurava un metre d'altura i pesava aproximadament 25 kg. El seu crani i ossos es pareixen més als d'un Homo erectus que a qualsevol espècie més recent i pareguda als homínids del moment.

Encara que no és segur, la teoria més recolzada és que l'Homo floresiensis és el successor d'uns Homo erectus que van quedar a l'illa de Flores i la van habitar en aquells moments. L'Homo floresiensis no té cap successor, ja que després de la globalització de l'Homo sapiens van desaparèixer totes les altres espècies.

A aquesta espècie se li ha posat el sobrenom de Hòbbit per la seva baixa estatura, fent referència a la novel·la de J. R. R. Tolkien.

# data[].attributes.body
L'Homo sapiens és la darrera espècie d'homínid que existeix. Va viure a Àfrica i després es va expandir per tot el món fa entre 200 000 anys i l'actualitat.

Algunes característiques de la nostra espècie són que té una capacitat cerebral molt més gran que la de les altres espècies, que té la mandíbula més petita, que té menys massa muscular i que té la cavitat dels ulls més petita.

El descendent de l'Homo sapiens, encara que ha anat canviant durant els anys, la darrera teoria és que procedeix de l'Homo rhodesiensis, i, com que aquesta espècie encara habita el nostre planeta no pareix que hagi de tenir mai nous successors.

L'Homo sapiens, quan va començar a habitar el planeta, només tenia eines rudimentàries de pedra, però avui en dia jo estic escrivint això des d'un ordinador molt complex i pareix que hem de seguir a aquest ritme de crear nous invents i innovacions. va ultimo