# data[].attributes.attachment_caption
 Lene N. Andersen, Jakob S. Skött, (2018), Økonomibogen. 

# data[].attributes.headline
 Milepæl 1: Lene N. Andersen, Jakob S. Skött, (2018), Økonomibogen. kap. 4 

# data[].attributes.subject
 Milepæl 1: Lene N. Andersen, Jakob S. Skött, (2018), Økonomibogen. kap. 4 

# data[].attributes.body
Hvorfor er kap i Økonomibogen interessant?

# data[].attributes.headline
 Milepæl 1: Lene N. Andersen, Jakob S. Skött, (2018), Økonomibogen. Kap. 4.2 

# data[].attributes.subject
 Milepæl 1: Lene N. Andersen, Jakob S. Skött, (2018), Økonomibogen. Kap. 4.2 

# data[].attributes.body
Hvad er nogle af de spændende og vigtigste punkter i kap.4.2?

# data[].attributes.attachment_caption
De tre vigtigste hovedpointer i kap 4.3 

# data[].attributes.headline
Milepæl 1, 3 centrale pointer for Økonomibogen kap. 4.3 

# data[].attributes.subject
Milepæl 1, 3 centrale pointer for Økonomibogen kap. 4.3 

# data[].attributes.body
1. Lovgivning og regulering

2. Afgifter på produktion og udledning af CO₂

3. CO₂-kvotesystemer – en markedsbaseret løsning

# data[].attributes.headline
Milepæl 1. Hvad der kan være vanskeligt at forstå i kap 4.7

# data[].attributes.subject
Milepæl 1. Hvad der kan være vanskeligt at forstå i kap 4.7

# data[].attributes.body
Forskel på offentlige goder, fællesgoder og private goder

Kapitlet skelner mellem offentlige goder, fællesgoder og private goder, men forskellene mellem disse kan være abstrakte og svære at adskille.

# data[].attributes.headline
Milepæl 1: Diagram over CO₂-udledning og global opvarmning

# data[].attributes.subject
Milepæl 1: Diagram over CO₂-udledning og global opvarmning

# data[].attributes.attachment_link.title
Diagram over CO₂-udledning og global opvarmning

# data[].attributes.headline
Milepæl 2: Kap 10.1 i "Økonomibogen som kan være svær at forstå"

# data[].attributes.subject
Milepæl 2: Kap 10.1 i "Økonomibogen som kan være svær at forstå"

# data[].attributes.body
Teksten om protektionisme i Økonomibogen kap 10.1 indeholder flere begreber og sammenhænge, som kan være svære at forstå.

Protektionisme kontra frihandel
Jeg synes kan være svært at forstå, hvorfor lande vælger protektionisme, når frihandel ofte fører til lavere priser og større valgmuligheder. Det kræver en forståelse af de økonomiske fordele og ulemper ved handelshindringer.

Social dumping
Begrebet social dumping forudsætter, at man forstår forskellen på lønniveauer i forskellige lande, og hvordan lavere lønninger i udlandet kan påvirke danske virksomheder og arbejdspladser.

Strukturarbejdsløshed
Et tredje punkt teksten nævner, at protektionisme kan beskytte mod strukturarbejdsløshed, men det kræver så viden om, hvordan arbejdsmarkedet fungerer, og hvorfor visse erhverv forsvinder, når der handles frit med andre lande.

Støtte til nye industrier
Jeg mener kan være uklart, hvorfor nye virksomheder har brug for støtte, og hvordan staten kan hjælpe dem uden at forvrænge konkurrencen. Begrebet stordriftsfordele nævnes også, men uden en nærmere forklaring.

Overspecialisering og afhængighed
Det er ikke umiddelbart logisk, hvorfor et land ikke bare skal fokusere på det, det er bedst til. Teksten forklarer, at afhængighed af én eksportvare kan være farligt, men det kræver en forståelse af, hvordan verdensmarkedspriser fungerer.

Betalingsbalancen
Det sidste punkt jeg vil nævne: Forholdet mellem protektionisme og betalingsbalancen er kompliceret, fordi det kræver en forståelse af, hvordan import og eksport påvirker et lands økonomi og valutabeholdning.

Disse udfordringer synes jeg gør teksten mere vanskelig, fordi den forudsætter en del baggrundsviden om økonomiske principper, handelspolitik og internationale markeder.

# data[].attributes.headline
Milepæl 2: Udvalgt tema. 8.5 Diskussion: Hvordan påvirker velfærdsmodellerne det økonomiske kredsløb?

# data[].attributes.subject
Milepæl 2: Udvalgt tema. 8.5 Diskussion: Hvordan påvirker velfærdsmodellerne det økonomiske kredsløb?

# data[].attributes.body
Hvorfor er teksten interessant, og 4 hovedpunkter:

# data[].attributes.body
Milepæl 2: Udbud og efterspørgsel-modellen forklarer, hvordan priser og mængder på en vare eller tjeneste bestemmes på et marked.

Efterspørgsel beskriver forbrugernes villighed og evne til at købe en vare. Generelt gælder det, at jo lavere prisen er, desto flere vil købe varen.

Udbud beskriver virksomhedernes villighed og evne til at producere en vare. Jo højere prisen er, desto mere vil producenterne producere.

På et marked mødes udbud og efterspørgsel, og prisen finder et ligevægtspunkt, hvor den mængde, forbrugerne vil købe, er lig den mængde, virksomhederne vil sælge. Hvis prisen er for høj, opstår der overskud (for meget udbud), og hvis prisen er for lav, opstår der mangel (for meget efterspørgsel).