# data[].attributes.body
Varasel keskajal elasid Skandinaavias ühiste uskumuste ja tavade ning kommetega rahvused. Neid nimetatiti viikingiteks või vähem levinuma nimega normannideks. Umbes 10. sajandi lõpuni olid neil ka omad jumalad. Teiste rahvuste jaoks olid viikingid julmad sõdalased ja röövlid, kuid tegelikult oli neil ka päris palju kultuurseid jooni, mida annab võrrelda isegi Lääne-Euroopa omadega. Viikingid ei olnud ainult sõjakad meresõitjad, nad olid ka suurepärased kaupmehed ja põlluharijad.

Viikingite ühiskonnas oli kõige rohkem võimu kuningatel. Kuningad olid enamasti rekte juhid. Tähtsuselt järgmised olid ülikud ja sõdalased. Nemad elasid tavaliselt perekondade, teenijate ja sulastega oma mõisates või taludes. Enamus viikingite ühiskonnas olid vabad talupojad ja maa omanikud. Nende õigused vastasid nende maatüki suurusele. 1-2 korda aastas valiti kuningaid ja pealikke, peeti kohut ja sõlmiti ka ärikokkuleppeid ja abielusid. See toimus tingil ehk rahvakoosolekul, kus said osaleda maaomanikest vabad hääleõiguslikud mehed. Vabadele maaomanikele järgnesid vabad maata inimesed ja seejärel orjad.

Naistel oli viikingite ühiskonnas eraldi tähtsus. Nad hoolitsesid laste eest, tegelesid majapidamisega, kuid mõned neist osalesid edukalt ka kaubanduses. Neil oli suur sõnaõigus ühiskonna teemades. Kõrgest seisusest naiste haudadest on leitud ka palju väärt esemeid. Igal mehel oli üks abikaasa, kuid kuningatel ja ka ülikutel võis neid olla ka mitu. Neid nimetati frilladeks. Neil ei olnud paljusid abielunaise õigusi ning nad elasid mehest eemal, kuid hoolimata sellest peeti neist ikka lugu, sest ka nende pojad võisid uuteks kuningateks sirguda.

Viikingid avastasid oma sõjaretkedega ka mitmeid maid, kuhu ise hiljem elama asusid. Nad leidsid Islandi, Gröönimaa ja jõudsid ka Põhja-Ameerikasse. Vabal ajal rääkisid nad jutte ja saagasid ning mängisid lauamänge.

# data[].attributes.body
Vana-Vene riigi teke on legendi järgi seotud viikingite ehk varjaagidega. 9-10 sajandist pärit arheoloogilised leiud on seda hüpoteesi ka kinnitanud. Vana-Vene riigi esimesteks valitsejateks peetakse Rjurikit ja tema järglast Olegi. Rjurik valitses Põhja-Venemaal, Novgorodis. Järgmiste valitsejate ajal hakkas riik veelgi rohkem laienema ja peagi koosnes riik paljudest erinevatest rahvustest. Vana-Vene riigis elasid lisaks slaavlastele ka soomeugrilased kui ka mõned türklased ja baltlased. Ajaga hakkasid rahvad ühtlustuma ja peagi sai ka üldkasutatavaks keeleks vene keel. Riik on tuntud mitmete jõgede poolest, millel abil oli suurepärane tegeleda kaubandusega.

# data[].attributes.body
Gallia põhjaosas elas germaani rahvas, kes kutsus end frankideks. 3.sajandil tungisid nad üle Reini jõe lääne poole ja hakkasid rajama erinevaid asundusi. Nad elasid väikestes külades ja tegid tööd - harisid põldu ja pidasid loomi. Pärast Rooma riigi kokku varisemist, otsustasid kohalikud hõimupealikud võimu enda kätte võtta. Ühes piirkonnas sai võimu noormees nimega Chlodovech, kes oli ainult 16 aastane. Ta asus otsekohe oma territooriumi laiendama. Peagi sai temast kõikide frankide kuningas.

Algul polnud Frangi riik ristiusustatud, kuid siis sai Chlodovech aru, et sellist suurt riiki suudab ta hallata vaid siis, kui ta kohalikelt ja vaimulikelt tuge saab. Täpsemalt otsustas Chlodovech ristiusu vastu võtta, kui ootas ees tähtis sõjakäik ja franke ähvardas kaotus.

# data[].attributes.body
Frangi riigi silmapaistvaks valitsejaks oli Karl Suur, kes asus Frangi riiki valitsema peale tema isa Pippin Lühikese surma. Karl Suur valitses aastatel 768-814. Nendest aastatest möödusid vaid kaks ilma sõja või võitluseta. Karli valitsemise ajal oli Frangi riik oma suurimas ulatuses, see oli jagatud 250ks krahvkonnaks ja selles elas umbes 15 miljonit elanikku. Mõned Karli suurematest saavutustest olid näiteks: langobardide (ohustasid paavsti ja Kirikuriiki) purustamine, vallutustraditsiooni alustamine ja rahva ristiusustamine. Karl Suur pani ka alguse seisuslikule ühiskonnale. Lisaks oli ta kultuurseks eeskujuks paljudele karolingidele.

# data[].attributes.body
dünastia-valitsejasugu, samast suguvõsast põlvnevad kuningad.

Merovingid- Chlodovechist põlvenud Frangi kuningate dünastia.

Karolingid- Karl Martellist põlvnenud Frangi kuningate dünastia.

# data[].attributes.body
Karl Suur suri aastal 814. aastal ja jättis oma pojale Ludvig Vagale valitsemiseks hiigelsuured valdused. Ludvigil oli väga raske seda suurt maatükki ise valitseda. Juba Ludvigi eluajal alustasid tema lapsed võitlust Frangi riigi jagamise pärast. 13 aastat kestnud verise sõja järel jõudsid nad lõpuks lahendusele, et jagavad riigi kolmeks. Lääne-Frangi riigiks, Ida Ida-Frangi riigiks . Ajapikku Frangi riik võõrandus. Järsku vapustasid Frangi riiki sissetungijad kõigist ilmakaartest. Põhjast tulid normaanid ehk viikingid. Ohvrid võisid enda elu päästa.

# data[].attributes.body
Kuna viikingikuningaid oli palju ja meil nende kohta väga palju teadmisi ei ole, ei saa me kindlaks teha, kas nende seas oli üks kõige silmapaistvam valitseja, kuid arvatakse, et Norra kuninga Olav I Tryggvason ja tema naisevenna, taanlaste kuninga Svend Harkhabeme vaheline võitlus pidi otsustama, kes saab õigeks Põhjala valitsejaks. Kahjuks ei tea ajaloolased täpselt, kus lahing toimus ja, kes sealt võiduga koju läks, kuid on kindel, et see kõiki Põhjala kuningakodasi kõnetav lahing oli kõrgpunktiks nende kahe kuninga suguvõsadevahelisele tülile.

# data[].attributes.body
viiking - rüüsteretkel olev Skandinaavia sõdalane, tähendab ka lihtsalt viikingiaegset skandinaavlast

viikingiaeg - Euroopa ajaloo periood (u 800-1050), mida iseloomustavad Skandinaavia sõdalaste sõja- ja kaubaretked

ting - rahvakoosolek Skandinaavias

saaga - lugulaul

ruunid - viikingite tähestik

skald - lugulaulude koostaja ja ettekandja

# data[].attributes.body
Kuna Skandinaavias oli palju väikekuningaid toimus nende vahel palju võitlusi ja nende võim hakkas koonduma, lõppedes 3 riigi tekkimisega. Nendeks olid Rootsi, Taani ja Norra. Riikide tekkimise käigus toimus ka nende ristiusustamine ja peagi sarnasesid need kristliku Euroopaga. Rahvusvahelise kaubanduse tähtsus kasvas ning kuningate eesmärgiks oli need võimalikult turvaliseks teha.

# data[].attributes.body
324.aastal sai Rooma keisririigi ainuvalitsejaks keiser Constantinus Suur. Ta tõi keisririigi pealinna Roomast üle Byzantioni, mis sai uue nime Konstantinoopol. Aastal 395 jagati Rooma kaheks. Lääne-Rooma hõivasid peagi germaanlased, kes kukutasid 476.a keisrivõimu ja rajasid keisririigi varemetele oma riigid.

6saj lõpust sattus aga keisririik uute rünnakute alla: langobardid vallutasid Itaalia, Balkani poolsaarele tungisid slaavlased, avaarid ja bulgaarid, keisririigi idaosa ründasid 7.saj pärslased, idas ja lõunas alustasid vallutusi araablased. Lisaks kõigele tekkisid 8.saj siseriiklikud vastuolud.

# data[].attributes.body
Keiser Justinianusel (valitses 527-565) õnnestus lühikeseks ajaks taastada Rooma impeeriumi muistne hiilgus. Ta tugevdas sõjaväge ja laevastikku ning vallutas tagasi Põhja-Aafrika, Lõuna-Hispaania ja Itaalia. Justinianuse käsul koondati kõik Rooma seadused kokku ühte koodeksisse ja rajati uhkeid ehitisi, millest kuulsaim oli Hagia Sophia katedraal Konstantinoopolis.

# data[].attributes.body
Bütsants- Ida-Rooma keisririik keskajal

# data[].attributes.body
11. saj Väike-Aasiasse tungimise käigus vallutasid türklased-seldžukid ka Jeruusalemma. Keiser soovis abi nende vastu Lääne-Euroopast, kuid Euroopa rüütlid suundusid hoopis paavsti eestvõttel Vahemere äärde moslemitega võitlema ning ei kuulanud keisri soovi. Ristisõdijad suutsid vallutada lausa Konstantinoopoli aastal 1204. Peale rüüstamisi suutis keiser küll oma võimu taastada, kuid mitte sellist hiilgust nagu riigis varem oli olnud. Bütsantsi ajaloo lõpp oli 1453. aastal, kui Konstantinoopol langes türklaste kätte.

# data[].attributes.body
Keskaeg 7.klassi ajalooõpik II osa

lk 10,11. 19.03.2025

Foto 1. Bütsants. Keskaeg 7.klassi ajalooõpik II osa lk 10. 19.03.2025

Foto 2. Keiser Justinianus. Wikipedia.

(https://et.wikipedia.org/wiki/Bütsants#/media/Fail:Justinian.jpg)

19.03.2025

# data[].attributes.body
Keskaeg 7. klassi ajalooõpik I osa lk 18, 20. 20.02.2025

Foto 1. Frangi riik. Keskaeg 7. klassi ajalooõpik I osa lk 21, allikas 6. 20.02.2025

Foto 2. Karl Suur. Annaabi. (https://annaabi.ee/mpic/30815/1-1_1.jpg). 20.02.2025

Frangi riigi tõus. (https://www.taskutark.ee/frangi-riigi-tous/). 20.02.2025

# data[].attributes.body
Vana-Vene riiki valitses aastatel 980-1015 Vladimir Püha. Tema pani aluse riigi ristiusustamisele. Nimelt soovis Vladimir Püha abielluda Bütsantsi keisri õe Annaga, see abielu tugevdas küll riigi suhteid Bütsantsiga, kuid samaaegselt pidi Vana-Vene riik ka ristiusu täielikult vastu võtma.

Märkimata ei saa jätta ka riigi valitsejat aastatel 1019-1054, kelleks oli Jaroslav Tark. Ta korrastas riigiseadusi, rajas palju ehitisi riigi kaitseks, tugevdas suurvürsti võimu ja aitas kaasa ka kultuuri arengule. Jaroslav Targa valitsemisaega peetakse Vana-Vene riigi kõrgajaks.

# data[].attributes.body
varjaad- tänapäeva Venemaa aladel ja Bütsantsis tegutsenud viikingid.

Rus- Vana-Vene riigi nimi Skandinaavia allikates;vahel nimetati varjaage ka russideks, seega andsid nemad nime nii Vana-Vene riigile kui ka hilisemale Venemaale

tšuudid- osa läänemeresoome rahvaid, sh eestlased Vana-Vene allikates

bojaar- Vana-Vene ülik

veetše- rahvakoosolek Vana-Vene linnas

družiina- Vana-Vene vürsti sõdalastest kaaskond.

# data[].attributes.body
Vana-Vene riik koosnes paljudest väiksematest vürtskondadest. Neid valitsesid Rjurikute suguvõssa kuuluvad liikmed. Nad allusid Kiievis valitsevale suurvürstile. 1169. aastal vallutas Vladimiri-Suzdali vürst Kiievi. Endine pealinn oli korralikult hävitatud. Lõplikult lagunes riik 13.sajandi esimesel poolel, mongolite vallutuse käigus.

# data[].attributes.body
11. sajandil ründasid Inglismaa anglosakside kuningriiki pidevalt võõramaised sisetungijad. Selle sajandi algul kuulus Inglismaa pikalt Taaniga kokku. 1066. aastal suri lastetult viimane anglosaksi soost pärit kuningas Edward Usutunnistaja. Peale seda hakkas riiki valitsema Werseri krahv Harold. Kuninga surma otsustas ära kasutada ka Norra kuningas Harald III, kuid krahv Harold suutis norralaste väe purustada. Peale Stamford Bridge'i lahingut varitses juba uus oht, kelleks oli Normandia hertsog William. Ta väitis, et Edward oli trooni just hoopis talle lubanud pärandada. Hertsog William kogus kokku suure väe ning kuningas Harold ja tema vägi said lahingus kõvasti lüüa. Lahingu lõpptulemuseks oli kuningas Haroldi surm, Williami kuningaks kuulutamine ja Inglismaa-Normandia ühisriigi tekkimine. Kõik tähtsad ametikohad läksid normannide kätte ja kuni 14. sajandini rääkis Inglismaa eliit prantsuse keelt.

# data[].attributes.body
Foto 1. Henry II valdused Inglismaal ja Prantsusmaal

# data[].attributes.body
Aastatel 1154-1189 valitses riiki Anjou krahv Henry II. Teda kirjeldatakse kui tahtejõuline, energiline ja eelkõike haritud valitsejana. Tänu tema abielule Akvitaania hertsoginna Eleanoriga muutusid Inglismaa kuningad Prantsusmaa võimsamateks valitsejateks. Ka Henry II poeg Richard I Lõvisüda oli suursugune valitseja. Teda kiideti eelkõige tema väejuhtimis oskuste eest.

# data[].attributes.body
Bayeux' vaip - vaip, mis kujutab Inglismaa vallutamist normannide poolt

Normannid- viikingid

"Suur vabaduskiri" - üks olulisemaid ajalooallikaid, millele toetutakse põhiseaduse asemel

Parlament - nn suur nõukogu ehk esindusorgan, kuhu kuulusid peapiiskopid, piiskopid, abtid, parunid ja krahvid

Ülemkoda - kõrgemad vaimulikud ja aadlikud Inglise parlamendis

Alamkoda - linnade ja maapiirkondade esindajad parlamendis

# data[].attributes.body
Kui Richard I Lõvisüda hukkus päris trooni tema noorem vend John (hüüdnimega Maata). John kaotas suurema osa Inglismaa mandrialadest, k.a Anjou ja Normandia. Need kaotused ja sõjapidamisega kaasnenud kulutused tekitasid Inglismaa suuraadlikele pahameelt ning nad hakkasid Johni vastu mässama. Aastal 1215. oli John viimases hädas ja pidi nõustuma dokumendiga, mis oli ette pandud ülestõusnute poolt, kelle kätte London selleks ajaks langenud oli. Algul reguleeris "Suur vabaduskiri" suuraadlike ja kuninga suhteid hästi, kuid peale Johni poja Henry III sündi enam mitte, sest too hakkas "Suure vabaduskirja" sätteid eirama ja võimu kuritarvitama. Tänu sellele nõudsid suurnikud, et kuningas ei tegeleks omapäi ja arutaks otsused läbi nn suure nõukoguga (peapiiskopid, piiskopid, abtid, parunid ja krahvid). Seda nõukogu hakati kutsuma parlamendiks. Aastast 1265. otsustati istungitele kutsuda ka alamaadli, linnade ja maapiirkondade esindajaid. Selle otsuse tõttu muutus parlament suurepäraseks üleriigiliseks rahvaesinduseks, mille kuju on säilinud ka tänapäevani.

# data[].attributes.body
Keskaeg 7. klassi ajalooõpik I osa lk 136-139. 03.04.2025

Foto 1. Henry II valdused Inglismaal ja Prantsusmaal. Keskaeg 7. klassi ajalooõpik I osa lk 136, allikas 2. 03.04.2025

Foto 2. Henry II. The Royal Family. Kasutatud 03.04.2025.(https://www.royal.uk/henry-ii)

# data[].attributes.body
Keskaeg 7. klassi ajalooõpik II osa, lk 30-33, 03.04.2025

Vladimir Püha, Vikipeedia.

(https://et.wikipedia.org/wiki/Vladimir_P%C3%BCha). 29.03.2025

Foto 1. Vana-Vene riik. Keskaeg 7. klassi ajalooõpik II osa lk 31, allikas 3. 03.04.2025

Foto 2. Vladimir Püha. Vikipeedia. 29.03.2025

(https://et.wikipedia.org/wiki/Vladimir_P%C3%BCha)

# data[].attributes.body
Taskutark. Skandinaavlased, viikingid.

(https://www.taskutark.ee/skandinaavlased-viikingid/) 19.03.2025

Forte, Delfi. Viikingite peretüli lõppes kuningatapuga. (https://forte.delfi.ee/artikkel/91232715/viikingite-peretuli-loppes-kuningatapuga). 20.03.2025

Foto 1. Viikingite retked. Keskaeg 7. klassi ajalooõpik II osa lk 29, allikas 6. 19.03.2025

Foto 2. Viikingikuningas. (https://www.imelineajalugu.ee/isakompleksiga-viikingikuningas-svend-harkhabe-inglismaa-vallutaja/).

20.03.2025

Keskaeg 7. klassi ajalooõpik II osa lk 26-29. 19.03.2025

# data[].attributes.body
13.sajandi algul hakkas Philippe II Auguste maad Inglismaa käest tagasi võtma. Tema valitsemis ajal kuulus Prantsusmaale suurem osa riigist. Peale Philippe II Auguste valitsusaega astus ametisse Louis IX, kes oli populaarne valitseja, teda peeti isegi keskaegse kuninga ideaalseks kujuks. Ta oli õiglane, kuid ka karm ning järeleandmatu. Ta keelas ordaalid ning rajas hoolekande asutusi. Nende kuningate tagajärjel kujuneski Prantsusmaa üha rohkem tsentraliseeritud kuningariigiks.

# data[].attributes.body
Foto 1. Prantsusmaa

# data[].attributes.body
Philippe II Auguste suutis laiendada Prantsusmaad kõige edukamalt. Teda peeti väga tugevaks ja arukaks poliitikuks.Ta pidas oluliseks kuningavõimu tugevdamist ja kogu Prantsusmaa enda võimu alla saamist ning plaanis vallutada Inglismaa. Tal oli ka kolm järglast: Louis VIII, Marie, Philippe Hurepel. Philippe Auguste oli tegelikult esimene kuningas, kelle võim laienes Île-de-France'ist kaugemale.

# data[].attributes.body
Ordaal- nn jumalakohus, kus kaebealuse süütehti kindlaks nt vee- või tuleprooviga

Generaalstaadid - limingriigi kolme seisuse esindajate kogu, mille kuningas kriitilistes olukordades kokku kutsus

# data[].attributes.body
Sõja lõpuks suutsid prantslased inglased alistada ning inglased kaotasid peaaegu kõik oma valdused Prantsusmaal. Peale seda tugevdasid nad veelgi oma võimu ning toimus ka majanduslik taastumine.

# data[].attributes.body
Foto 1. Prantsusmaa 1360.aastaks. Prantsusmaa Jeanne d´Arci ajal 1429. Keskaeg 7. klassi ajalooõpik I osa lk 142-143, allikas 5-6. 24.04.2025

Foto 2. Philippe II Auguste. Vikipeedia. 24.04.2025

(https://et.wikipedia.org/wiki/Fail:Louis-F%C3%A9lix_Amiel-Philippe_II_dit_Philippe-Auguste_Roi_de_France_(1165-1223).jpg)

Philippe II Auguste. Vikipeedia.

Kasutatud 24.04.2025

(https://et.wikipedia.org/wiki/Philippe_II)

Keskaeg 7. klassi ajalooõpik I osa lk 140-141. 24.04.2025

Chat GPT. "Kuidas kujumes välja prantsusmaa riik mõned sajandid enne saja aastast sõda?". Info otsimiseks. 24.04.2025

(https://chatgpt.com/?utm_source=google&utm_medium=paidsearch_brand&utm_campaign=DEPT_SEM_Google_Brand_Acquisition_EMEA_Estonia_Consumer_CPA_BAU_Mix_English&utm_term=chat%20gpt&gad_source=1&gbraid=0AAAAA-IW-UVv2iNjuiT1s6h0zyaHkwVSt&gclid=EAIaIQobChMI28fexpPwjAMV3RmiAx128hkuEAAYASAAEgJy7_D_BwE).

Chat GPT. "mis oli prantsusmaa saatus peale saja aastast sõda?". Info otsimiseks.

02.05.2025

(https://chatgpt.com/?model=auto)

# data[].attributes.body
Saja aastane sõda toimus aastatel 1337-1453.

# data[].attributes.headline
Kaua tegelikult kestis ning mitu põlvkonda selles osales?

# data[].attributes.subject
Kaua tegelikult kestis ning mitu põlvkonda selles osales?

# data[].attributes.body
Sõda kestis tegelikult 116 aastat, kuid ka rahuperioodid lähevad selle aja sisse, sest terve selle aja jooksul võideldi sama eesmärgi nimel. Sõjas osales pea viis põlvkonda.

# data[].attributes.body
Saja aastase sõja alguse põhjuseks oli võitlus trooni üle. Nimelt olid surnud Philippe Ilusa pojad, kuid kahjuks ka ilma pärijateta. See tekitas segadust, sest inglaste arvamuse järgi pidi trooni pärima Philippe Ilusa tütrepoeg Edward III, kuid prantslaste arust võis trooni pärida ainult meesliini pidi ning seepärast saigi kuningaks Philippe VI, kes oli Philippe Ilusa vennapoeg. See otsus tekitas inglastes mäsu ning algaski saja aastane sõda.

# data[].attributes.headline
Osapooled: riigid, nende valitsejad. Millal ja miks olid nad edukad?

# data[].attributes.subject
Osapooled: riigid, nende valitsejad. Millal ja miks olid nad edukad?

# data[].attributes.body
Sõja osapoolteks olid Prantsusmaa ja Inglismaa. Inglaste valitsejaks oli Edward III. Nad olid edukad sõja algul. Nimelt olid inglaste võtmeks pikkade vibudega relvastatud jalamehed ning nende nooled suutsid läbida rüütlite turviseid. Prantsusmaa valitsejateks olid Philippe VI ning peale teda ka Charles VII. Prantslaste tugevaks küljeks oli oma vigadest õppimine ning seepärast armee hea ümber korraldus. Prantslastele aitas sõjas kaasa ka naisrüütel Jeanne d´Arc. Sõjaõnn pöördus prantslastele just sõja lõpus.

# data[].attributes.body
Saja aastase sõja käigus toimus ka palju pöördepunkte. Peale Crécy lahingut võeti kasutusele tulirelvad ja algas ka palgasõdurite ajastu. Suure muutuse tõi sõjasse ka must surm ehk katk ja talupoegade mäss troonipärija vastu Pariisis ja Londonis.

# data[].attributes.body
Jeanne d´Arc oli madalast päritolust Prantsusmaa külast pärit naine. Ta on eriline, sest oli esimene naissõdur. Ta oli julge, vapper nagu tõeline rüütel olema pidi ja mis kõige tähtsam - ta riietus nagu rüütel. Tol ajal peeti sellist tegevust lausa patuks. Imekombel oli Jeanne d´Arc väga edukas ning aitas Prantsusmaad sõjas palju, kuid seda edukust sai seletada ainult sellega, et naine oli nõid ning ta põletati tuleriidal. Kohtuprotsessis ei avaldanud arvamust ka Charles VII, keda Jeanne oli aidanud. Arvatavasti tegi ta otsuse mitte Jeanne'i eest välja astuda hirmust, et sõda algab uuesti.

# data[].attributes.body
Pärast sada aastat sõda jäi troon siiski prantslaste kätte ning Inglismaa kätte jäi vaid Calais´ sadamalinn. Ka mässu ajal Inglismaal suutsid talupojad vallutada Londoni ja hävitada ka mitmeid dokumente.

# data[].attributes.body
Keskaeg 7. klassi ajalooõpik I osa lk 49, 142, 144. 24.04.2025