# data[].attributes.body
L'Índia va aconseguir la seva independència de l'Imperi Britànic el 15 d'agost de 1947. Mahatma Gandhi va ser una figura clau en el moviment per la independència, advocant per la no-violència i la desobediència civil com a mitjans per assolir la llibertat.

# data[].attributes.body
L'estat d'Israel va ser creat el 14 de maig de 1948, després que les Nacions Unides aprovessin un pla de partició per dividir Palestina en estats jueus i àrabs. Aquest esdeveniment va desencadenar conflictes entre Israel i els països àrabs veïns, que van rebutjar la partició.

# data[].attributes.body
El 1 d'octubre de 1949, Mao Zedong va proclamar la fundació de la República Popular de la Xina després d'una llarga guerra civil entre el Partit Comunista Xinès i el Partit Nacionalista (Kuomintang). La revolució va transformar Xina en un estat comunista.

# data[].attributes.body
La guerra de Corea va començar el 25 de juny de 1950 quan les forces comunistes de Corea del Nord van envair Corea del Sud. La guerra va implicar les Nacions Unides (principalment els Estats Units) recolzant Corea del Sud, mentre que la Xina i la Unió Soviètica van donar suport a Corea del Nord. L'armistici del 1953 va acabar amb els combats però no va signar un tractat de pau.

# data[].attributes.headline
1955-1968: Drets Civils Afroamericans (Rosa Parks/Martin Luther King)

# data[].attributes.subject
1955-1968: Drets Civils Afroamericans (Rosa Parks/Martin Luther King)

# data[].attributes.body
El moviment pels drets civils als Estats Units va lluitar contra la segregació racial i la discriminació. Figures com Rosa Parks, que va refusar cedir el seu seient a un blanc en un autobús segregat, i Martin Luther King Jr., amb el seu lideratge no-violent i discursos inspiradors, van ser clau en aquest moviment.

# data[].attributes.body
La guerra del Vietnam va enfrontar el govern del Vietnam del Sud, recolzat pels Estats Units i altres aliats, contra el Vietnam del Nord comunista i el Viet Cong. La guerra va ser extremadament controvertida i va tenir un gran impacte en la societat nord-americana. Va acabar amb la caiguda de Saigon el 1975, quan el Vietnam del Nord va guanyar.

# data[].attributes.body
El Mur de Berlín va ser construït el 13 d'agost de 1961 per la República Democràtica Alemanya (Alemanya de l'Est) per evitar la fugida massiva de ciutadans a l'Alemanya Occidental. El mur es va convertir en un símbol de la Guerra Freda i la divisió entre l'Est i l'Oest.

# data[].attributes.body
L'octubre de 1962, els Estats Units van descobrir instal·lacions de míssils nuclears soviètics a Cuba, provocant una crisi que va portar el món al límit de la guerra nuclear. La crisi es va resoldre quan la Unió Soviètica va acceptar retirar els míssils a canvi de la promesa dels EUA de no envair Cuba i de retirar els seus míssils de Turquia.

# data[].attributes.body
La Primavera de Praga va ser un període de liberalització política a Txecoslovàquia durant l'època comunista, iniciat el gener de 1968 per Alexander Dubček. Les reformes van ser sufocades per la invasió del Pacte de Varsòvia el 20 d'agost de 1968, restaurant el control comunista estricte.

# data[].attributes.body
El moviment hippie va sorgir als Estats Units als anys 60 com a contracultura que rebutjava els valors tradicionals. Els hippies promovien la pau, l'amor, la llibertat individual i l'experimentació amb drogues i música psicodèlica, tenint una gran influència en la cultura popular.

# data[].attributes.body
El Mur de Berlín va caure el 9 de novembre de 1989, simbolitzant el final de la Guerra Freda i la reunificació d'Alemanya. La caiguda del mur va ser resultat de la pressió popular i els canvis polítics a l'Europa de l'Est, marcant l'inici del col·lapse del bloc comunista.

# data[].attributes.body
La dissolució de Iugoslàvia va començar el 1991 i va durar fins al 2001, resultant en una sèrie de guerres i conflictes ètnics mentre les repúbliques iugoslaves es van independitzar. El procés va ser violent, especialment a Bòsnia, Croàcia i Kosovo, i va transformar la regió en múltiples estats sobirans.

# data[].attributes.headline
1994: Independència de Sud-àfrica (Nelson Mandela)

# data[].attributes.subject
1994: Independència de Sud-àfrica (Nelson Mandela)

# data[].attributes.body
Sud-àfrica va celebrar les seves primeres eleccions multirracials el 27 d'abril de 1994, marcant el final de l'apartheid. Nelson Mandela, que havia estat alliberat de presó el 1990 després de 27 anys, va ser elegit com el primer president negre del país, simbolitzant la reconciliació i el nou començament per Sud-àfrica.