# data[].attributes.body
Lainet iseloomustavad suurused

Sarnaselt võnkumisega iseloomustavad lainet võnkeamplituud, periood ja sagedus.

# data[].attributes.body
Lainepikkus

Lainepikkuseks nimetatakse kaugust kahe teineteisele lähima samas taktis võnkuva punkti vahel.

# data[].attributes.body
Lainete peegeldumine

Peegeldumiseks nimetatakse laine tagasipöördumist kahe keskkonna lahutuspinnalt lähtekeskkonda.

# data[].attributes.body
Laine levimiskiirus

Laine levimiskiiruseks on laine maksimumi levimise kiirus.

# data[].attributes.body
Lainete difraktsioon

Difraktsiooniks nimetatakse nähtust, kus lained painduvad tõkete taha.

# data[].attributes.body
Lainete murdumine

Laine murdumiseks nimetatakse laine levimissuuna muutumist ühest keskkonnast teise üleminekul.

# data[].attributes.body
Lainete interferents

Interferentsiks nimetatakse nähtust, kus kahe või enama laine liitumisel tekib uus laine, mille kuju on erinev liituvate lainete kujust.

# data[].attributes.body
Resonants

Resonantsiks nimetatakse nähtust, kus välise mõju sageduse kokkulangemisel süsteemi vabavõnkumise sagedusega suureneb võnkeamplituud märgatavalt.

# data[].attributes.body
päike tekitab tuule ja tuul tekitab lained.

# data[].attributes.body
Laine kõrgus on võrdne kahekordse amplituudiga.

# data[].attributes.body
Samas faasis liituvad lained võimenduvad.

# data[].attributes.body
Kuna laine on ruumis leviv võnkumine, siis iseloomustavad seda ka kõik võnkumist kirjeldavad suurused. Nii iseloomustavad lainet võnkeamplituud x0 (mõõtühik 1 m), periood T (1 s) ja sagedus f (1 Hz).v

# data[].attributes.headline
Kuidas saab teada, mis toimub Maa sügavustes?

# data[].attributes.subject
Kuidas saab teada, mis toimub Maa sügavustes?

# data[].attributes.body
tuleb koputada ja kuulata, mis vastu kajab. tegelikult ei pea ise koputama, piisab maavärinatest tekkinud tõugete kuulamisest. Sest maas levivad lained üsna samamoodi, nagu atmosfääris. saame maavärina lainete levides andmeid ka Maa kihilise sisestruktuuri kohta.

# data[].attributes.body
Võnkumisest video

# data[].attributes.attachment_link.title
Võnkumine. Lained | VIDEOÕPS Füüsika. Mehaanika #10

# data[].attributes.body
Võnkumine on füüsikaline nähtus, kus süsteem liigub perioodiliselt edasi-tagasi tasakaaluoleku ümber. See liikumine võib olla põhjustatud erinevatest jõududest, mis süsteemi mõjutavad, ja see võib esineda erinevates vormides, näiteks mehaanilises, elektrilises või akustilises süsteemis.

# data[].attributes.body
Pikilaine

Pikilaineks nimetatakse lainet, milles võnkumine toimub piki levimissuunda.

# data[].attributes.body
Lainepikkus on kaugus kahe samas taktis võnkuva punkti vahel

# data[].attributes.body
Vastandfaasis liituvad lained nõrgenevad.

# data[].attributes.body
Murdumist põhjustab levimiskiiruste erinevus

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Oscillations are characterized by quantities

# data[].attributes.body
Laine

Laineks nimetatakse võnkumiste edasikandumist ruumis.

# data[].attributes.body
Ristlaine

Ristlaineks nimetatakse lainet, milles võnkumine toimub levimissuunaga risti.

# data[].attributes.body
Rakett hakkab liikuma tänu gaaside väljapaiskamisele.

# data[].attributes.body
Reaktiivliikumine on liikumisviis, mis tekib süsteemi poolt välja paisatava massi reaktsioonina vastupidises suunas. See on raketimootorite ja teiste sarnaste jõuallikate tööpõhimõte, mis põhineb Newtoni kolmandal seadusel: "Iga jõu kohta on olemas võrdne ja vastassuunaline vastujõud".

# data[].attributes.body
Kogu teaduse ajaloo vältel pole avastatud ühtegi nähtust, mis oleks impulsi jäävusega vastuolus. See seadus on universaalne ning kehtib ka väljaspool mehaanika uurimisvaldkondi.

# data[].attributes.body
Video lainetest.

# data[].attributes.attachment_link.title
Traveling Waves: Crash Course Physics #17