# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Om digitaliseringen i skolan inte förankras i kunskap från forskningen blir den ett riskabelt experiment som inte tar hänsyn till barns och ungas hjärnor, skriver tre debattörer.

# data[].attributes.attachment_link.title
"Skolverkets förslag ett riskabelt experiment" | SvD Debatt

# data[].attributes.attachment_link.description
DEBATT. Om digitaliseringen i skolan inte förankras i kunskap från forskningen blir den ett riskabelt experiment som inte tar hänsyn till barns och ungas hjärnor, skriver tre debattörer.

# data[].attributes.body
Linnea Lindquist, "stolt" rektor (enligt kollegor)
Jonna Bruce, skolbibliotekarie ("som en superhjälte")

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolbibliotekarien som gör skillnad i Hammarkullen - Biblioteksbladet

# data[].attributes.attachment_link.description
I skoldebatten nämns hela tiden Hammarkullsskolan i Göteborg som exempel på att det faktiskt går att höja studieresultaten. En nyckel till framgången har varit att anställa en utbildad skolbibliotekarie. ”Min tjänst är ganska unik”, säger Jonna Bruce som fick jobbet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
6.7.2021 07:05:00 CEST | Lärarnas Riksförbund
Lärarnas Riksförbund och Sveriges Skolledarförbund presenterar idag en rapport som visar att den svenska grundskolan dras alltmer isär. Politikernas mantra om att "alla skolor ska vara bra skolor" har ingen bäring på verkligheten.
- Skolors och rektorers förutsättningar att leda skolan påverkar lärarnas möjligheter att ge en kompensatorisk och kvalitativ undervisning, säger Åsa Fahlén, förbundsordförande, Lärarnas Riksförbund.

- Politikerna kan inte blunda för det som rapporten visar. Det krävs förändringar på systemnivå för att komma till rätta med de stora skillnader i förutsättningar som olika rektorer har, säger Matz Nilsson, förbundsordförande, Sveriges Skolledarförbund.

Rapporten En alltmer uppdelad skola -700 högstadierektorer om skolans likvärdighet och framtid visar tydligt att den svenska grundskolan blir alltmer uppdelad. Rektorernas bedömningar av hur väl man kommer att lyckas exempelvis med att rekrytera legitimerade lärare och med att eleverna ska nå gymnasiebehörighet skiljer sig avsevärt mellan skolor. Bedömningarna är tydligt kopplat till elevsammansättningen, det vill säga elevernas socioekonomiska bakgrund.

Nästan hälften av de fristående högstadieskolorna har ett mycket gynnsamt underlag med elever från studiestarka hem. Nästan en tredjedel av de kommunala skolorna har ett elevunderlag där föräldrarna sammantaget har den lägsta genomsnittliga utbildningsnivån, och här spår också rektorerna framtida problem med att rekrytera behöriga lärare och speciallärare.

Rapporten visar att de kompensatoriska insatser som görs inte är tillräckliga. Rektorer som leder skolor där eleverna har mindre gynnsam socioekonomisk bakgrund har större problem att rekrytera behöriga lärare och en sämre ekonomi, vilket i sin tur leder till svårigheter att göra nödvändiga investeringar i exempelvis läromedel.

För att skapa en mer likvärdig skola med höga kunskapsresultat föreslås följande:

* Finansierings- och resursfördelningssystemet behöver göras om i grunden.
* Hela skolvalssystemet behöver justeras och i vissa delar göras om helt. * Rektorernas roll behöver tydliggöras genom statlig reglering.
* Rätt utbildade och erfarna lärare och speciallärare behöver uppmuntras att söka sig till skolor med svårare förutsättningar.

- Det behövs en bredare satsning från samhället för att bryta vissa skolors negativa utveckling. Att Sverige får en mer likvärdig skola som kompenserar för elevernas olika bakgrund är en ödesfråga för vårt land, säger Åsa Fahlén.

- Vi kommer att fortsätta att visa verkligheten ur rektorernas perspektiv. Alla elever måste kunna erbjudas tillräcklig tillgång till allt det som skollagen kräver för en högkvalitativ utbildning. Att så pass många bedömer att brister kommer att kvarstå över tid är oroande, säger Matz Nilsson.

Läs rapporten En alltmer uppdelad skola - 700 högstadierektorer om skolans likvärdighet och framtid

Eller gå in på sidan:
www.lr.se/undersokningar

# data[].attributes.attachment_link.title
En alltmer uppdelad skola | Lärarnas Riksförbund

# data[].attributes.attachment_link.description
6.7.2021 07:05:00 CEST | Lärarnas Riksförbund Lärarnas Riksförbund och Sveriges Skolledarförbund presenterar idag en rapport som visar att den svenska grundskolan dras alltmer isär. Politikernas mantra om att "alla skolor ska vara bra skolor" har ingen bäring på verkligheten.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Till vänster: Karin Linder, ordförande i Svensk biblioteksförening. Till höger: Linnea Lindquist, biträdande rektor på Hammarkullsskolan i Göteborg.

Den här artikeln publicerades ursprungligen på en tidigare version av Ämnesläraren | Lärare i svenska, språk mm

Skolbibliotek Skolbiblioteken har fått 25 miljoner kronor av staten i år. Och de får ytterligare 25 miljoner nästa år. Men ingen vet om pengarna ens går till biblioteken - för de bakas in i de generella statsbidragen.
- En helt obegriplig hantering, säger Karin Linder, ordförande i Svensk biblioteksförening.

I fjol kom Gustav Fridolins utredning om stärkta skolbibliotek, en utredning som ännu inte lett till någon proposition. Men som ett första steg beslutade den förra regeringen att "vidta åtgärder med grund i utredningens förslag för att stärka skolbiblioteken" och anslog 25 miljoner kronor för 2022.

På Svensk biblioteksförening var man övertygad om att pengarna delades ut som ett riktat statsbidrag. Men så var det inte.

- Vi har först nu undersökt saken och blev chockade av insikten att pengarna gick in i de generella statsbidragen, säger Karin Linder.

Så vad har de 25 miljonerna gått till? Både Karin Linder och hennes presschef Björn Orring har rådfrågat sina kontakter bland rikspolitiker, i regeringskansliet och på Sveriges kommuner och regioner (SKR). Men de kan bara konstatera: Kommunerna har inte fått något uppdrag för hur pengarna ska användas.

Fullt upp med annat

När ett statsbidrag inte riktas till en viss verksamhet - trots att rikspolitikernas ambition är att stötta densamma - ökar risken att de berörda inte ens vet att pengarna finns.

- Rektorer har fullt upp med annat, säger Karin Linder. Sannolikheten att dessa pengar har kommit skolbiblioteken till godo är väldigt liten.

Den biträdande rektorn på Hammarkullsskolan i Göteborg, skoldebattören Linnea Lindquist, känner inte till statsbidraget:

- Jag har fått extra pengar som jag kunnat satsa på skolbiblioteken i år, men jag tror att dessa pengar kommer från det stöd som riktas till skolor i utsatta områden.

Detta bekräftas i ett mejl från Annika Andersson på Göteborgs grundskoleförvaltning:

- Linnea fick pengar ur vårt likvärdighetsbidrag. Tidigare fanns ett riktat statsbidrag till skolbiblioteken, men det är borta. Jag känner inte till att vår ram har justerats till följd av de 25 miljoner som skulle gå till landets skolbibliotek i år.

Finns ingen styrning eller förväntan

Göteborg utgör cirka fem procent av Sveriges befolkning, om de 25 miljonerna skulle fördelas jämnt mellan skolbiblioteken borde Göteborgs bibliotek ha fått en dryg miljon.

Det är förstås kaffepengar i en stor kommunal budget, men även tusenlappar kan göra stor nytta för ett skolbibliotek med knappa resurser, menar Karin Linder:

- Därtill var vi övertygade om att dessa 25 miljoner skulle riktas till de skolbibliotek med allra störst behov vilket kunde ha lett till att enskilda bibliotek kunde får flera hundratusen.
Så regeringen är likgiltig inför hur kommunerna använder dessa extra pengar?
I den nya regeringens budgetproposition för 2023 finns de 25 miljonerna kvar - men återigen som en del av de generella statsbidragen. Kommer regeringen att skicka något budskap till kommunerna om hur pengarna bör användas?

Skolminister Lotta Edholms pressekreterare Ellen Kult svarar på mejl:

- Medlen betalas ut som ett generellt bidrag. Det finns alltså ingen styrning eller förväntan på åtgärder från statens sida.

- Likgiltig är helt fel ord. Även den här regeringen betonar skolbibliotekens betydelse, svarar hon på telefon.
LÄS ÄVEN Fridolin: För många skolbibliotek används inte Ny rapport: 6 av 10 elever saknar tillgång till ett skolbibliotek Nya kravet: Alla skolbibliotek ska bemannas Därför har de Sveriges bästa skolbibliotek Mikalides: Skolan fungerar inte utan ett bra skolbibliotek
Hon tillägger att förslagen i Fridolins utredning "för närvarande bereds inom Regeringskansliet".

Karin Linder tycker att hela hanteringen är sorglig:

- 50 miljoner över två år och ingen vet vart pengarna går. Jag kan bara konstatera att frågan om skolbiblioteken är extremt styvmoderligt behandlad. Både av den förra regeringen och den nuvarande.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ingen vet vart pengarna till skolbiblioteken tar vägen

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolbiblioteken har fått 25 miljoner kronor av staten i år. Och de får ytterligare 25 miljoner nästa år. Men ingen vet om pengarna ens går till biblioteken - för de bakas in i de generella statsbidragen. - En helt obegriplig hantering, säger Karin Linder, ordförande i Svensk biblioteksförening.

# data[].attributes.body
Tror det var denna jag babblade om kring budgetpratet i måndags. Jag slänger in den även om jag tror du skickat den på mailen också.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vet du att det finns pengar till skolbibliotek i din kommun?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kommunerna har fått pengar av staten att spendera på sina skolbibliotek, men vart tar de vägen är lite av ett frågetecken. Skriver Sofia Malmberg, produktägare för skolbibliotekstjänster på BTJ.

# data[].attributes.attachment_link.description
I “Harvardguiden” får du lära dig hur du skriver referenser till många olika slags källor enligt Harvardstil. Du får exempel på hur referenserna sk…

# data[].attributes.headline
The Four Spaces of the Public Library - Jochumsen et al. 

# data[].attributes.subject
The Four Spaces of the Public Library - Jochumsen et al. 

# data[].attributes.attachment_link.title
OBSERVATION - Four Spaces of Public Library

# data[].attributes.headline
Exempel på uppsats med Observation av skolbibliotek

# data[].attributes.subject
Exempel på uppsats med Observation av skolbibliotek

# data[].attributes.body
Har inte studerat denna jättenoga men jag har för mig jag hittade Four Spaces-grejen här.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolbibliotek som sociala rum - OBSERVATIONER

# data[].attributes.body
https://www.diva-portal.org/smash/get/diva2:1308638/FULLTEXT01.pdf

# data[].attributes.headline
Mycket om brister kring skolbibliotek i biblioteksbladet idag.

# data[].attributes.subject
Mycket om brister kring skolbibliotek i biblioteksbladet idag.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Bemannade skolbibliotek på varje skola nämns inte när Kulturrådet i en färsk rapport föreslår hur barns och ungas läsning ska stärkas. Ledamöter i regeringens Läsråd reserverar sig därför mot rekommendationerna.

"Barns och ungas läsning är en ödesfråga för hela samhället". Så inleds rapporten Nuläge om barns och ungas läsning som Kulturrådet släppt i dagarna med stöd av Läsrådet, som bildades på regeringens initiativ 2021.

Bland annat understryks att det krävs fler läsfrämjande insatser i socioekonomiskt utsatta områden. Att öka ungas och unga vuxnas delaktighet är också viktigt, liksom att stärka läsningen för dessa.

I ett särskilt yttrande reserverar sig tre av Läsrådets ordinarie ledamöter mot att rapporten saknar rekommendationer om tillgång till bemannade bibliotek på alla skolor, i linje med förslagen i Gustav Fridolins skolbiblioteksutredning som lades fram för drygt två år sedan.

"Vår uppfattning är att detta textavsnitt inte motsvarar de rekommendationer kring läsfrämjande insatser som framförts av oss under Läsrådets möten", skriver de.

- Vi gjorde det här yttrandet bland annat för att vi tyckte att det saknades i rekommendationerna, säger Elin Nord som är universitetsbibliotekarie på Göteborgs universitet.

Hon påpekar att hon, författaren Ingela Korsell och Eric Haraldsson, skolbibliotekarie på Ringbergskolan i Växjö, har fått mycket positiva reaktioner från skolbibliotekarier, för deras ifrågasättande av rekommendationerna.

- Det står om skolbibliotek i rapporten men vi tycker att det skulle vara tydligare i rekommendationerna från Läsrådet. Jag uppfattar att vi, de ordinarie ledamöterna i Läsrådet, har en samsyn kring det här med skolbibliotek och bemannade skolbibliotek. Det är också bland annat därför vi tycker att det saknas. Men Läsrådet är ett råd inom Kulturrådet och det påverkar vad som kommer med i rapporten och vad Läsrådet kan komma med för rekommendationer, förklarar Elin Nord.
Är det något mer du saknar i Läsrådets rekommendationer?
- Man kan ju alltid hoppas på att man ska vara mer djärv och mer spetsig. Det är viktiga områden som har pekats ut såklart, men man hade kanske kunnat lyfta andra delar också. Jag tycker att det viktigaste är frågan om skolbiblioteken och det kändes bra att vi fick markera det. Jag skulle inte säga att det finns någon konflikt kring detta men vi tycker att det saknades i rapporten.
Hur ser du på rapporten som helhet?
- Det är en bra start för att se vilka områden som Kulturrådet vill peka ut som viktiga att arbeta med när det gäller barns och ungas läsning. Så jag tänker att det är ett bra läge inför arbetet som vi vill sätta fart med. Där kan vi i Läsrådet bidra, säger Elin Nord.

# data[].attributes.attachment_link.title
Intern kritik i Läsrådet: rekommendationer om skolbibliotek saknas - Biblioteksbladet

# data[].attributes.attachment_link.description
Bemannade skolbibliotek på varje skola nämns inte när Kulturrådet i en färsk rapport föreslår hur barns och ungas läsning ska stärkas. Ledamöter i regeringens Läsråd reserverar sig därför mot rekommendationerna. "Barns och ungas läsning är en ödesfråga för hela samhället".

# data[].attributes.headline
PS : Jättefin intervju med mina kollegor <3 om skolbibliotek

# data[].attributes.subject
PS : Jättefin intervju med mina kollegor <3 om skolbibliotek

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1613 personer från förlag, bibliotek, akademi och fackförbund skriver till skolministern: "En skola är en skola först när alla elever har ett skolbibliotek som är bemannat med en utbildad skolbibliotekarie."

1613 personer har undertecknat det öppna brevet till skolminister Lotta Edholm (L). Däribland (ovan fr v) Klara Önnerfält, Pamela Schultz Nybacka, Martin Widmark, (nedan fr v) Pär Sahlin, Helene Öberg och Grethe Rotböll.

Kära skolminister,

Tisdagen den 18 oktober 2022, en månad efter riksdagsvalet, fick Sverige en ny regering. Som skolminister är det din uppgift att säkerställa alla barns rätt till en likvärdig skola. Grattis till världens viktigaste jobb!

Tråkigt nog kom valrörelsen att handla väldigt lite om just dina hjärtefrågor. Förslag på hur man ska stärka skolan och skolbiblioteken uteblev. Vad ni däremot pratade om var vikten av svenska språket i särskilda områden där man även talar andra språk.

Kära skolminister, ni har rätt i sak. Språk är viktigt. Läsning är en grundförutsättning för att på lika villkor kunna delta i samhället och tjäna vår demokrati. Men det är en rättighet som gäller alla. Oavsett om du bor på Hisingen, i Skillingaryd, Stockholm eller Vittangi. Oavsett vad du har för modersmål.

Men läsutveckling kommer inte av sig själv. För att alla ska lyckas krävs engagerade lärare och kunniga skolbibliotekarier. Ett sjukhus är inget sjukhus utan sjuksköterskor och läkare. En riksdag är ingen riksdag utan sina riksdagsledamöter. En skola är ingen skola utan lärare och skolbibliotekarier. Skolbibliotekarier behövs för att skolbiblioteken ska nå sin fulla potential. De är experter på läslust, förstår vikten av anpassning och brinner för att göra alla elever till läsare. En skola är en skola först när alla elever har ett skolbibliotek som är bemannat med en utbildad skolbibliotekarie.

Kära skolminister, det har pratats om språktester, obligatorisk förskola (men bara för vissa) och blandade bostadsområden. Men ni pratar inte om skolbiblioteken. Varför inte då? All forskning pekar på att skolbibliotek är avgörande för barns läsutveckling. Läsning ger större ordförråd, större ordförråd gör inlärningen lättare i ALLA ämnen som i sin tur leder till bättre studieresultat.

Så om du menar allvar med att svenska språket är en förutsättning för vår demokrati, om du vill verka för en likvärdig skola: lyssna då på oss.

Satsa på skolbiblioteken. Satsa på skolbibliotekarierna. Första steget i en demokrati går via läsning.
Med vänliga hälsningar,
Hilma Olsson och Kinn Danielsson, Hegas förlag
Gustav Fridolin, f d utbildningsminister
Helene Öberg, ordförande Svensk biblioteksförening
Johanna Jaara Åstrand, ordförande Sveriges lärare
Åsa Fahlén, ordförande Sveriges lärare
Embla Persson, ordförande Sveriges elevkårer
Anna Troberg, ordförande Dik
Grethe Rotböll, ordförande Sveriges författarförbund
Mikaela Zabrodsky, VD Förläggareföreningen
Boel Westin, ordförande i Alma-prisjuryn och professor em. i litteraturvetenskap
Pamela Schultz Nybacka, forskare och lektor vid bibliotekarieprogrammet på Södertörns högskola
Maria Ringbo, universitetsadjunkt på institutionen för biblioteks- och informationsvetenskap, Högskolan i Borås
Ulrika Centerwall, doktorand på institutionen för biblioteks- och informationsvetenskap, Högskolan i Borås
Klara Önnerfält, skolbibliotekarie och debattör
Linnea Lindquist, rektor och debattör
Pär Sahlin, författare och ordförande i Bult, författarförbundets barn- och ungdomslitterära sektion
Martin Widmark, författare
Beppe Singer, författare, programledare och lärare
Jo Salmson, författare
Cilla Nergårdh, VD Astrid Lindgren AB
Samt ytterligare 1592 personer som vill att skolministern bemannar Sveriges skolbibliotek.

# data[].attributes.attachment_link.title
Öppet brev till Lotta Edholm: Vi måste prata om skolbiblioteken! - Biblioteksbladet

# data[].attributes.attachment_link.description
1613 personer från förlag, bibliotek, akademi och fackförbund skriver till skolministern: "En skola är en skola först när alla elever har ett skolbibliotek som är bemannat med en utbildad skolbibliotekarie." 1613 personer har undertecknat det öppna brevet till skolminister Lotta Edholm (L).

# data[].attributes.attachment_caption
Gör minskad läsförmåga att vi klarar lågkonjunkturen bättre? - Biblioteksbladet

# data[].attributes.headline
”Alla tycker att frågan är viktig. Ingen har hittills löst den. Varför?”

# data[].attributes.subject
”Alla tycker att frågan är viktig. Ingen har hittills löst den. Varför?”

# data[].attributes.body
”Utredningen om bemannade skolbibliotek motiverar sitt förslag med att skolbiblioteket är ett verktyg för att skolan ska nå sina mål och att eleverna ska få en bra kunskapsutveckling. Ska Sverige fortsätta vara en kunskapsnation måste vi mota den ojämlikhet som förstärks under en lågkonjunktur. I en lågkonjunktur är det barnen som redan har minst med sig till skolan som drabbas hårdast. Det är de som ser sina föräldrar förlora jobbet, de som går hungriga till skolan måndagsmorgon, de som får svårast att koncentrera sig på lektionerna. Det är också för dem som skolan kommer betyda allra mest i framtiden. Att inte ge de barnen ett bibliotek som kan väcka intresset för böcker när man inte får det hemifrån, det är att skjuta stora kostnader på framtiden. I en lågkonjunktur är det därför extra viktigt att låta barn möta både skolbibliotekarier och böcker i skolan.”

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svensk biblioteksförenings ordförande Helene Öberg mötte förra veckan kultur- och utbildningsministrarna och samtalade om läsfrämjande. Det ministrarna sa om lågkonjunktur och oro i omvärlden gav ledtrådar om varför det inte tycks bli något lagförslag om bemannade skobibliotek. "Är det verkligen ett rimligt svar?"

Varför är biblioteken inte lika viktiga för grundskoleelver som de är för högskolestudenter, som exempelvis Anna Lindh-biblioteket på Försvarshögskolan, frågar sig Helene Öberg.

Som student på Försvarshögskolan är Anna Lindh-bibliotek det första jag ser när jag kliver in i den vackra byggnaden. Det ligger i centrum, med klassrum runt om sig. Det är bemannat. För oss studenter är biblioteket viktigt, där får vi hjälp att förstå hur och var vi kan söka information, och tillgång till böcker och material som är orimligt att var och en av oss skulle ha samlat i bokhyllan hemma.

I grundskolan har biblioteken en helt annan status. Det kan vara ett låst rum med några bokhyllor. Bara knappt hälften av Sveriges elever träffar en skolbibliotekarie. När bestämde vi att bibliotek är så oviktigt för elever när de är så centrala för studenter? Och varför?

Det har snart gått tre år sedan utredningen om bemannade skolbibliotek presenterades. Alla tycker att frågan är viktig. Ingen har hittills löst den. Varför?

Den 29 mars bjöd kulturministern och skolministern gemensamt in till ett rundabordssamtal om läsfrämjande. Ett bra initiativ, och generöst av regeringen att närvara med två ministrar. Samtalet bjöd också på några ledtrådar om varför lagförslaget om bemannade skolbibliotek aldrig kommer. Statsråden pratade om den oroliga omvärlden och hur den kan påverka regeringens budgetprioriteringar. Det är säkert standardformuleringar som möter alla som ser behov av politiska reformer. Sverige befinner sig i ett utsatt ekonomiskt läge med säkerhetspolitiska utmaningar. Det var tydligt att bemannade skolbibliotek därför inte ligger högst på listan över åtgärder.

Klarar vi oss bättre genom en lågkonjunktur om barns läsförmåga sjunker?

Men vänta. Är det verkligen ett rimligt svar på varför Sverige inte kan bemanna skolbibliotek? Klarar vi oss bättre genom en lågkonjunktur om barns läsförmåga sjunker?

Utredningen om bemannade skolbibliotek motiverar sitt förslag med att skolbiblioteket är ett verktyg för att skolan ska nå sina mål och att eleverna ska få en bra kunskapsutveckling. Ska Sverige fortsätta vara en kunskapsnation måste vi mota den ojämlikhet som förstärks under en lågkonjunktur. I en lågkonjunktur är det barnen som redan har minst med sig till skolan som drabbas hårdast. Det är de som ser sina föräldrar förlora jobbet, de som går hungriga till skolan måndagsmorgon, de som får svårast att koncentrera sig på lektionerna. Det är också för dem som skolan kommer betyda allra mest i framtiden. Att inte ge de barnen ett bibliotek som kan väcka intresset för böcker när man inte får det hemifrån, det är att skjuta stora kostnader på framtiden. I en lågkonjunktur är det därför extra viktigt att låta barn möta både skolbibliotekarier och böcker i skolan.

Allvaret i det säkerhetspolitiska läget ska inte underskattas. Sverige är utsatt för desinformation från främmande makt. För några veckor sedan lyssnade jag till Magnus Hjort, tf generaldirektör för den nya Myndigheten för psykologiskt försvar. Han argumenterade för hur viktig roll biblioteken har för den fria åsiktsbildningen. Bibliotekslagens skrivningar har liknande skrivningar som den nya myndighetens instruktion.

I regeringens Biblioteksstrategi står det om bibliotekens ansvar att värna tillgången till faktabaserad och trovärdig information i såväl fredstida normallägen som vid fredstida krissituationer och krig. Bemannade skolbibliotek kan erbjuda såväl trovärdig information som stöd att utveckla en källkritiska förmågan hos eleverna. Skolbibliotekarier lär också eleverna att hitta information inte bara på Google utan också i böcker med längre resonemang skrivna för att hålla över längre tid. Det är färdigheter som barnen har med sig hela livet.

Genom att vara ett jämlikt land med hög läsförmåga, med fri åsiktsbildning och fri tillgång till böcker och information bygger vi motståndskraft. Därför är en lågkonjunktur och säkerhetspolitisk oro inte argument mot, utan goda skäl för bemannade skolbibliotek.

# data[].attributes.attachment_link.title
Gör minskad läsförmåga att vi klarar lågkonjunkturen bättre? - Biblioteksbladet

# data[].attributes.attachment_link.description
Svensk biblioteksförenings ordförande Helene Öberg mötte förra veckan kultur- och utbildningsministrarna och samtalade om läsfrämjande. Det ministrarna sa om lågkonjunktur och oro i omvärlden gav ledtrådar om varför det inte tycks bli något lagförslag om bemannade skobibliotek. "Är det verkligen ett rimligt svar?"

# data[].attributes.headline
Finansiering och tydligare reglering av utbildade skolbibliotekarier

# data[].attributes.subject
Finansiering och tydligare reglering av utbildade skolbibliotekarier

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
För att klara skolan måste barnen bli läsare. Då är en utbildad skolbibliotekarie som kan guida eleverna i litteraturens värld avgörande. Det säger Linnéa Lindquist, biträdande rektor i Göteborg.

Linnéa Lindquist, biträdande rektor på Hammarkullsskolan, tycker att en skolbibliotekarie är avgörande för barnens läsinlärning.

På Hammarkullsskolan i Göteborg går cirka 200 elever från förskoleklass upp till årskurs tre. I snart tre år har skolan haft en utbildad skolbibliotekarie på heltid på skolan. Sedan dess har utlånen per år ökat från cirka 1 000 till över 4 000.

- Det är ett enormt lyft för skolan, en pedagogisk resurs, säger Linnéa Lindquist, biträdande rektor.

Hon säger att skolan tillhör det fåtal av Göteborgs skolor som har bemannade skolbibliotek med utbildade bibliotekarier. Och hade hon själv varit på en större skola, med kanske 600 elever, hade hon velat ha två skolbibliotekarier, eftersom hon tycker att det är viktigt att de hinner träffa alla elever.

Vi har en enorm utmaning i utsatta områden med språksvaga barn. Vi måste steppa upp och ge förutsättningarna

- Lärarna har i uppdrag att lära barn att läsa, men bibliotekarien jobbar utifrån ett litteraturperspektiv. Eleverna behöver någon som guidar dem bland genrer och tar fram rätt litteratur så att de pushas framåt. Så att rätt bok hamnar i rätt hand, säger Linnéa Lindquist.

- Lärarna har inte tid att sköta mängdträningen, de har fullt upp redan. För att bli en läsare måste man läsa mycket och det hinns inte med i den ordinarie undervisningen. Det kan bibliotekarien bidra med.

Det är särskilt viktigt i socioekonomiskt utsatta områden, som exempelvis Hammarkullen.

- Vi har elever som växer upp i hem utan naturlig tillgång till böcker och litteratur. Vårt kompensatoriska uppdrag är så brett och jag ser skolbiblioteket som en kompensatorisk insats. Vi har en enorm utmaning i utsatta områden med språksvaga barn. Vi måste steppa upp och ge förutsättningarna.

Linnéa Lindquist tycker att kravet på en utbildad skolbibliotekarie bör regleras i lagen och i förhållande till hur många elever som finns på skolan. Hon tror att många rektorer förstår värdet av en utbildad bibliotekarie, men att många inte tycker sig ha råd. Därför är finansieringen en viktig del i en kommande lagändring, konstaterar hon.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rektorn: Skolbiblioteket behövs för att eleverna ska bli läsare - Biblioteksbladet

# data[].attributes.attachment_link.description
För att klara skolan måste barnen bli läsare. Då är en utbildad skolbibliotekarie som kan guida eleverna i litteraturens värld avgörande. Det säger Linnéa Lindquist, biträdande rektor i Göteborg. Linnéa Lindquist, biträdande rektor på Hammarkullsskolan, tycker att en skolbibliotekarie är avgörande för barnens läsinlärning.

# data[].attributes.attachment_caption
Tusentals i upprop om bemannade skolbibliotek

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Över 1 600 personer har skrivit under en namninsamling som kräver att skolbiblioteken ska vara bemannade. På måndagen lämnade initiativtagarna över namninsamlingen i form av en pergamentrulle på 80 meter till skolminister Lotta Edholm (L).

- Det fanns ett symboliskt värde i att bära på den tunga rullen och känna hur tung opinionen är i den här frågan, säger initiativtagaren Hilma Olsson, förläggare på Hegas förlag till SVT och tilllägger att hon har träningsvärk efter att ha kånkat runt på pergamentrullen.

Riskerar sjunkande läsförståelse

Bland de som skrivit under finns författare, forskare och lärare - och uppropet menar att läsförståelsen bland unga kommer att sjunka ytterligare om inte en lagändring sker.

- Vi kommer också se att ojämlikheten ökar mellan lässtarka och lässvaga elever, säger Hilma Olsson och fortsätter:

- En skolbibliotekarie ska inte läggas på som en bonus när man bemannat resten av skolan. Utan skolbibliotekarien ska vara en del av grunden i skolan, då får man en bra skola.

Skolministern: Viktig fråga

Ett utredningsförslag om bemannade skolbibliotek ligger hos regeringskansliet. Inför valet var Liberalerna positiva till utredningen, men Hilma Olsson upplevde under måndagen ett svalt intresse från skolministern i frågan.

- Hur mycket kan man säga att man står för ett beslut, för ett lagförslag, om man inte gör något i praktiken för att arbeta för det?, säger Hilma Olsson till SVT.

Till Kulturnyheterna säger skolministern Lotta Edholm att frågan är viktig, men hon ger samtidigt inget besked om när ett beslut kan väntas. Inte heller svarar hon på om lagändringen krävs.

- Vi måste förbättra kvaliteten i skolbiblioteken generellt. Det är för stora skillnader i dag mellan de skolor som har bemannade skolbibliotek med jättemycket böcker och kompetens, och de som kanske bara har några bokhyllor som står i ett hörn, säger hon.

När Kulturnyheterna frågar om Liberalerna svängt i frågan svarar skolministern:

- Det är ingen hemlighet vad Liberalerna har drivit, och tyckt. Men nu så måste frågan beredas vidare här i regeringskansliet innan vi kan lägga fram förslag om det här.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tusentals i upprop om bemannade skolbibliotek

# data[].attributes.attachment_link.description
En 80 meter lång pergamentrulle med namnunderskrifter har lämnats över till skolminister Lotta Edholm (L). Detta för att trycka på en lagändring om bemannade skolbiblioket. Nu kritiserar initiativtagaren skolministern för att inte prioritera frågan. - Det är svårt att säga när man kan göra en så här stor förändring, säger Lotta Edholm till SVT.

# data[].attributes.headline
Skolbiblioteksverksamhetens nuläge och utmaningar enligt rektorer och elever - en intervjustudie

# data[].attributes.subject
Skolbiblioteksverksamhetens nuläge och utmaningar enligt rektorer och elever - en intervjustudie

# data[].attributes.body
Av Annika Hellberg, lektor och Maria Eriksson, utvecklingsledare
Center för skolutveckling, Utbildningsförvaltningen, Göteborgs stad

# data[].attributes.body
Alla elever ska ha tillgång till ett skolbibliotek enligt skollagen. Men en kartläggning som Kungliga biblioteket har gjort tillsammans med andra myndigheter visar att 86 av Sveriges 290 kommuner saknar bemannade skolbibliotek. Enligt samma rapport saknas ofta intresse för skolbibliotek hos både skolhuvudmän och rektorer. Hur kan det få se ut så här? Vi besöker Bokmässan och pratar skolbibliotek och likvärdighet med bland andra representanter från Kungliga biblioteket, Skolinspektionen och utbildningsminister Gustav Fridolin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolministeriet: Skolbiblioteken och likvärdigheten | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Alla elever ska ha tillgång till ett skolbibliotek enligt skollagen. Men en kartläggning som Kungliga biblioteket har gjort tillsammans med andra myndigheter visar att 86 av Sveriges 290 kommuner saknar bemannade skolbibliotek. Enligt samma rapport saknas ofta intresse för skolbibliotek hos både sko…

# data[].attributes.headline
Skollagen bör förtydligas - Befintlig forskning tyder på att det hos lärare och skolledare finns en låg kunskap och kännedom om skolbibliotekens syfte och roll samt om skolbibliotekariers kompetens. Detta kan enligt studiernas författare, i sin tur, förklara det svaga samarbetet mellan rektorer, lärare och skolbibliotekarier.

# data[].attributes.subject
Skollagen bör förtydligas - Befintlig forskning tyder på att det hos lärare och skolledare finns en låg kunskap och kännedom om skolbibliotekens syfte och roll samt om skolbibliotekariers kompetens. Detta kan enligt studiernas författare, i sin tur, förklara det svaga samarbetet mellan rektorer, lärare och skolbibliotekarier.

# data[].attributes.body
Redovisning av uppdrag att se över i vilken mån skolbibliotekets funktion och skolbibliotekariernas kompetens i dag används på bästa sätt för att stärka utbildningens kvalitet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbetar för att alla barn och elever ska få en utbildning som är likvärdig och av god kvalitet i en trygg miljö.

# data[].attributes.body
Bra innehåll, främst punkten Ansvar för skolbibliotek

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Stärk samarbetet mellan lärare och skolbibliotekarien

Elevernas läsutveckling och källkritiska förmåga gynnas av ett regelbundet och strukturerat samarbete mellan lärare och bibliotekarie. Det är två yrkesgrupper med olika utbildning som kompletterar varandra på ett bra sätt. Samarbetet kan bli långsiktigt och framgångsrikt om det är förankrat hos rektor och om rektor har gett rätt förutsättningar för det.

Lärarna har huvudansvaret för undervisningen. Skolbibliotekarien kan med sin expertkompetens fungera som en samarbetspartner till läraren och ett stöd för eleverna. Det handlar om bland annat läsfrämjande och medie- och informationskunnighet. Skolbibliotekarien kan driva eller vara delaktig i olika läsprojekt. Bibliotekarien kan också genomföra bokprat och övningar i informationssökning och källkritik. Allt detta görs i samverkan med lärare.

Skolbibliotekets mediebestånd ska överensstämma med elevernas behov av allsidighet och kvalitet. Skolbibliotekarien ansvarar för att underhålla och utveckla det så det lever upp till kraven. Lärare och övrig pedagogisk personal bör ha kännedom om vilka resurser som finns i skolbiblioteket i form av böcker, databaser med mera. De kan också delge behov som finns för undervisningen.

Rektors och ledningens engagemang är viktigt för att tydliggöra skolbibliotekets roll på skolan. Många lärare har kanske inte så mycket kunskap eller erfarenhet av god skolbiblioteksverksamhet med sig från utbildning eller tidigare arbetsplatser. När rektor kommunicerar skolbibliotek eller nämner skolbiblioteket i olika sammanhang ger det en tyngd åt verksamheten. Det indikerar att rektor tycker att skolbiblioteket är en viktig del av skolan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Organisera för skolbibliotek i undervisningen

# data[].attributes.attachment_link.description
Elevernas läsutveckling och källkritiska förmåga gynnas av ett regelbundet och strukturerat samarbete mellan lärare och bibliotekarie. Det är två yrkesgrupper med olika utbildning som kompletterar varandra på ett bra sätt. Samarbetet kan bli långsiktigt och framgångsrikt om det är förankrat hos rektor och om rektor har gett rätt förutsättningar för det.

# data[].attributes.body
Jag har bara läst förordet och blev intresserad av att läsa mera! Delar den här om du inte läst den?! Rapporten är 10 år gammal! Tänker att det kan vara en vinkling, varför har inte skollagen blivit tydligare i frågan??

# data[].attributes.attachment_link.title
Alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek

# data[].attributes.attachment_link.description
Riksdagen är den högsta beslutande församlingen i Sverige. Till riksdagens uppgifter hör att besluta om lagar och om statsbudgeten.

# data[].attributes.body
I den finns bilagor, bl a Bilaga D: Exempel på checklista för utvärdering av skolbibliotek (Kanada)
Kanske det vore något för Sveriges skolbibliotek?

# data[].attributes.body
Det är främst kapitel 5 som är intressant men vi kan ha nytta av hela denna utredning för att få lite mera på fötter kanske :)

# data[].attributes.headline
Forskning inom skolbibliotek i Nederländerna 

# data[].attributes.subject
Forskning inom skolbibliotek i Nederländerna 

# data[].attributes.body
Läste om The Library at school i "Barns- och ungas läsning - ett ansvar för hela samhället"

# data[].attributes.attachment_link.description
Low literacy creates significant barriers to employment, access to government services, and broader social and civic integration, leaving people with limited literacy and digital skills at risk of marginalisation. In the Netherlands, approximately 1.3 million people aged between 16 and 65 struggle t…

# data[].attributes.body
https://www.skolinspektionen.se/beslut-rapporter-statistik/publikationer/kvalitetsgranskning/2018/skolbiblioteket-som-pedagogisk-resurs/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skolinspektionen har granskat om och hur skolan använder skolbiblioteket som en pedagogisk resurs för att bidra till elevers lärande.

Alla elever ska ha tillgång till ett skolbibliotek. Skolbiblioteket ska användas i elevernas utbildning och utgöra ett stöd i deras lärande och utveckling. Skolbiblioteket har en viktig pedagogisk uppgift att fylla, både när det gäller den språkliga förmågan och den digitala kompetensen.

Skolinspektionens granskning av i vilken utsträckning skolor använder skolbiblioteken som en pedagogisk resurs för att främja elevers lärande, visar att en majoritet av de granskade skolorna inte i tillräcklig omfattning tar tillvarata på de möjligheter ett välfungerande skolbibliotek kan utgöra.

Framgångsrika arbetssätt

Rapporten beskriver både de utvecklingsområden som myndigheten kunde konstatera i de besökta skolorna och skolbibliotekens roll som stöd för elevernas lärande. Rapporten lyfter även goda exempel och framgångsfaktorer för hur huvudmän, rektorer och personal kan arbeta framgångsrikt med skolbiblioteken som pedagogisk resurs.

Frågeställningar

Granskningen har utgått från följande frågeställningar:

I vilken utsträckning tar rektor ansvar för en väl fungerande samverkan mellan skolbibliotek och lärare?

I vilken utsträckning använder skolan skolbiblioteket som en integrerad del i den pedagogiska verksamheten?

De viktigaste iakttagelserna

Det är stor variation mellan skolorna när det gäller beståndet av böcker och media.

Det varierar mellan skolor vilken utbildning skolbibliotekarien har, hens anställningsgrad och avsatt tid för arbete med skolbiblioteket.

Skolbiblioteken är i låg utsträckning en integrerad del av skolornas pedagogiska arbete. Skolbibliotekets verksamhet blir något som ligger utanför ordinarie verksamhet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolinspektionen har granskat om och hur skolan använder skolbiblioteket som en pedagogisk resurs för att bidra till elevers lärande. Alla elever ska ha tillgång till ett skolbibliotek. Skolbiblioteket ska användas i elevernas utbildning och utgöra ett stöd i deras lärande och utveckling.

# data[].attributes.body
https://www.statensmedierad.se/aktuellt/nyheter/2021/skolbibliotek-lyfts-globalt-och-nationellt

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolbibliotek lyfts globalt och nationellt

# data[].attributes.attachment_link.description
Skolbibliotekarier har sedan 2013 utgjort en särskilt MIK-intresserad skara i Statens medieråds kontaktnät av pedagogiska vidareförmedlargrupper. Myndigheten delar utredningens uppfattning om att fler lärare behöver samarbeta med skolbibliotekarier för att undervisningen om medie- och informationskunnighet ska utvecklas. I remissyttrandet understryks vikten av att arbetet blir ett ansvar för hela lärarlaget under ledning av skolans rektor.

# data[].attributes.body
https://poddtoppen.se/podcast/1304380020/flodet-en-podd-om-skolbibliotek

# data[].attributes.body
Jag fick en kraschkurs av en kollega på HiG igår och började nästan gråta av hur lätt det hade kunnat vara bara jag hade använt en referenshanterare från dag ett i studierna. VARFÖR HAR VI INTE FÅTT UNDERVISNING I DETTA?😭

# data[].attributes.attachment_link.title
Skolbibliotekets roll för elevers lärande

# data[].attributes.attachment_link.description
Kungliga biblioteket, KB, är Sveriges nationalbibliotek. Våra samlingar sträcker sig mer än tusen år bakåt i tiden och växer för varje dag. Vi samlar in, bevarar och tillgängliggör allt som ges ut i Sverige, från handskrifter, böcker och tidningar till musik, tv-program och bilder.

# data[].attributes.headline
SOU 2021:3, Skolbibliotek för bildning och utbildning

# data[].attributes.subject
SOU 2021:3, Skolbibliotek för bildning och utbildning