# data[].attributes.body
Brug af masonitplader til skabeloner

I mange tilfælde kan det være en god idé at lave en skabelon, inden du fx skærer noget ud i et stykke dyrt træ. Her er en masonitplade oplagt. Det er billigt, det er nemt at skære til, og det bevarer sin form og stabilitet
(modsat papir eller pap).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er nok den tyndeste træplade, du kan bygge med, men masonit har alligevel sin berettigelse flere steder, særligt hvis du bygger møbler eller har brug for at lave en skabelon.

Masonitpladerne er få millimeter tykke og ret skrøbelige, så de skal ikke forveksles med mdf-plader, selvom de også består af sammenpressede træfibre.

Masonitplade til møbler

Du har helt sikkert arbejdet med masonitplader, hvis du nogensinde har samlet en reol fra fx Ikea. Det er helt typisk masonit, der bruges til bagbeklædning. Og skal du selv bygge en reol eller et skab, er det oplagt at bruge de billige masonitplader til netop det formål.

Du kan også få perforeret masonit, hvis du fx skal bygge et skab til elektronik, der skal kunne komme af med varmen gennem bagvæggen, eller hvis du vil lave luftige låger med huller i.

Brug masonitplader til skabeloner

I mange tilfælde kan det være en god idé at lave en skabelon, inden du fx skærer noget ud i et stykke dyrt træ. Her er en masonitplade oplagt. Det er billigt, det er nemt at skære til, og det bevarer sin form og stabilitet (modsat papir eller pap).

Her skal du IKKE bruge masonitplader ...

Masonitplader har mange fine egenskaber, men det er hverken særlig stærkt eller vejrbestandigt. Faktisk kan det overhovedet ikke tåle fugt, så hold det væk fra vådrum, og brug det kun indendørs. Hvis du har brug for meget tynde plader, der kan tåle fugt, så brug krydsfinér. Og har du brug for tynde, men stabile træplader, så køb mdf-plader.

Blød masonitplade - fugt- og brandfare

Betegnelsen "blød masonitplade" dækker over en helt anden type plade, som fra ca. 1950 - 1972 blev brugt som isolering i mange huse. Stoppet i 1972 skyldes et forbud, fordi man opdagede, at de bløde plader sugede fugt. Og så var de oven i købet brandfarlige. I dag kan blød masonit købes, hvis du fx vil bygge en opslagstavle. Men hold dem væk fra dit øvrige byggearbejde.

Derfor hedder det slet ikke masonit

Betegnelsen "Masonit" er en fordanskning af "Masonite", der er det oprindelige amerikanske navn for materialet, der blev opfundet af William H. Mason i 1924. Derfor kan du støde på stavemåden masonite, altså med et e i slutningen. Men der er tale om samme produkt.
Læs også om:

MDF-plader

Krydsfiner

Spånplader

Gør som over 80.000 andre ...

Tilmeld dig nu og få Gør Det Selvs nyhedsbrev direkte i din indbakke 2 gange om ugen.

Så får du:

Sæsonrelevante nyheder

Byggevejledninger med materialeliste, 3D-modeller, arbejdstegning og grundige trin-for-trin illustrationer

Videoer med tips og vejledning til materialer, reparationer og værktøj.

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er nok den tyndeste træplade, du kan bygge med, men masonit har alligevel sin berettigelse flere steder, særligt hvis du bygger møbler eller har brug for at lave en skabelon. Masonitpladerne er få millimeter tykke og ret skrøbelige, så de skal ikke forveksles med mdf-plader, selvom de også består af sammenpressede træfibre.