# data[].attributes.headline
Богдан Зиновій Михайлович Хмельницький

# data[].attributes.subject
Богдан Зиновій Михайлович Хмельницький

# data[].attributes.attachment_link.title
Обличчя української історії. Богдан Хмельницький

# data[].attributes.headline
Стратег і тактик

# data[].attributes.subject
Стратег і тактик

# data[].attributes.headline
Державний діяч

# data[].attributes.subject
Державний діяч

# data[].attributes.headline
Місце в історії

# data[].attributes.subject
Місце в історії

# data[].attributes.body
Заповнюємо в класі

# data[].attributes.headline
Аналіз битви

# data[].attributes.subject
Аналіз битви

# data[].attributes.body
1. Назва

2. Місяць і рік

3. Карта

4. Сили сторін

5. Результат для Богдана Хмельницького

6. Причини перемоги

# data[].attributes.headline
Які особисті якості чи риси характеру мав? Підвердіть ваш вибір спираючись на історичні факти

# data[].attributes.subject
Які особисті якості чи риси характеру мав? Підвердіть ваш вибір спираючись на історичні факти

# data[].attributes.body
Риси характеру - чуйність, емоційність, гордість, відданість справі, відважність, принциповість, чесність, мужність, нещирість, недоброзичливість, відважність, малодушність, уважність, байдужість, безініціативність, працьовитість, замкнутість, наполегливість, хитрість тощо

# data[].attributes.body
1. Зміст (найважливіші положення)

2. Причина укладення

3. Чи був він вигідним для Богдана Хмельницького?

4. Чому?

# data[].attributes.headline
Як змінилось становище:

# data[].attributes.subject
Як змінилось становище:

# data[].attributes.body
1. Селян

2. Міщан

3. Простих козаків

4. Козацької старшини

5. Духовенства

# data[].attributes.headline
Ваша оцінка його діяльності

# data[].attributes.subject
Ваша оцінка його діяльності

# data[].attributes.body
1. Як дипломата

2. Як стратега і тактика

3. Як державного діяча

# data[].attributes.headline
Аналіз битви під Жовтими Водами 1648 Карпелюк Богдан

# data[].attributes.subject
Аналіз битви під Жовтими Водами 1648 Карпелюк Богдан

# data[].attributes.body
Сили сторін:

Козацько-татарські війська: ~8 тис. козаків + 15–20 тис. кримських татар

Польське військо: ~5 тис. вояків, включаючи 3 тис. реєстрових козаків Результат для Богдана Хмельницького:

Перемога козаків та татар

Польське військо розгромлене, його командувач Стефан Потоцький загинув

Значний моральний підйом серед козаків та селян

Подальше розширення повстання, що привело до нових перемог Хмельницького Причини перемоги:

1. Перехід реєстрових козаків на бік Хмельницького, що підірвало боєздатність поляків.

2. Успішна тактика Хмельницького – використання партизанських методів і фальшивих переговорів.

3. Союз із кримськими татарами, які допомогли оточити та деморалізувати польське військо.

Ця битва стала першим великим тріумфом Хмельницького у війні проти Речі Посполитої. Висновок Битва під Жовтими Водами (1648) стала вирішальною подією початкового етапу Національно-визвольної війни під проводом Богдана Хмельницького. Це була перша велика перемога козаків, яка продемонструвала слабкість польської армії та ефективність нової тактики повстанців.

Завдяки розумній дипломатії, підтримці кримських татар та вдалій військовій стратегії, Хмельницький зміг розгромити значно краще оснащену польську армію. Ця перемога надихнула українців на продовження боротьби за незалежність та започаткувала низку подальших успішних битв.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Битва під Жовтими водами

# data[].attributes.body
1. Карпелюк- Жовті води

2. Бондарєв - Корсунь

3. Собко- Пилявці

4. Мазур- Батіг

5. Соколенко- Берестечко

6. Влодченко - Стратегія війни

7. Булах - Державний діяч

8. Маковєєнко - Зборівський договір

9. Урсул - Білоцерківський договір

10. Кошовий - Зборів

11. Коваль - Березневі статті

12. Яровенко - Риси характеру

13. Федоренко - Раднотський договір

14. Колосов - Жванецька облога

15. Войцеховський - Дипломат - висновок

16. Зосімов- Битва під Охматовом

17. Домбровський- Битва під Озерною

# data[].attributes.headline
Аналіз битви під корсунем 1648 р.    Бондарєв Олександр

# data[].attributes.subject
Аналіз битви під корсунем 1648 р.    Бондарєв Олександр

# data[].attributes.body
1. Битва під корсунем 2. 16 травня 1648 року 3. 4. всіх по 20 тисяч 5. перемога завдяки його тактиці у цьому бою, вбивство Миколи Потоцького та переход в загальнонародну війну 6. Поляки залишили базу і потрапили в пастку з М. Потоцьким де його і вбили

# data[].attributes.attachment_caption
Карта: Битва під Батогом відбулася 1–2 червня 1652 року біля гори Батіг, неподалік сучасного села Четвертинівка (Вінницька область, Україна). Місцевість включала пагорби, степи та річку Південний Буг.

# data[].attributes.headline
Аналіз битви-Мазур Роберт

# data[].attributes.subject
Аналіз битви-Мазур Роберт

# data[].attributes.body
Назва: Битва під Батогом

Місяць і рік: 1–2 червня 1652 року

Сили сторін:

Військо Богдана Хмельницького: близько 20–30 тисяч козаків і татар

Армія Речі Посполитої (під командуванням Марціна Калиновського): близько 10–15 тисяч вояків

Результат для Богдана Хмельницького:

Повна перемога козацько-татарського війська

Майже повне знищення армії Речі Посполитої

Відкриття шляху для подальшого наступу козаків

Причини перемоги:

Ефективна взаємодія козаків і кримських татар

Вдале використання засідок і раптових атак

Помилки командування Речі Посполитої, зокрема недооцінка супротивника

Високий бойовий дух козаків

# data[].attributes.headline
Володченко Влад

# data[].attributes.subject
Володченко Влад

# data[].attributes.body
Богдан Хмельницький був дуже талановитим стратегом і поководцем тому що

+він дуже вміло стратегічно проводив війну намагався постійно шукати союзників як Кримське Ханство, Молдова, Московія, Швеція, також час для війни був підібраний ідеально томущо Рече Посполита була ослаблена в цей час після трицятирічної війни в європі. Коло у 1648 р. він бува дуже близько до Варшави і міг легко її взяти закінчити цю війну і змінити історію томущо в поляків вже не лишилося боєздатного війска, але він не захватив Варшаву томущо я важаю він не хотів бути завойовником і щоб козаків важали завойовниками він хотів лише повернути території.

+По тактиці він дуже грамотно і досвідцено проводив свої битви завжди розробляв план за яким можна булоб обійтися меньшими втратами і перемогти наприклад: як під Корсунем виманити поляків із фортеці і заманити у засідку, або під жовтими водами де Богдан відправив посланця до реєстрових козаків які зайшли ззаду й допомогли розбити Польску армію. Навіть у битві під Берестечком він зміг вивести частину війска із оточення у безвихідній ситуації.

-Чи потрібні були Молдавскі походи? Я вважаю що ні томущо ми в наслідок цих походів неотримали союзника якого шукали а також допомоги а мало того втратили багато часу частину війска а також у останьому поході помер Тимош Хмельницький що було великою втратою для батька напевно.

Тому я важаю що переваг в Богдана Хмельницького набагато більше ніж мінусів тому він і був дуже вмілим стратегом і тактиком.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
богдан хмельницький

# data[].attributes.headline
Аналіз битви під Пилявці 1648 11-13 вересня. Собко Нікіта 

# data[].attributes.subject
Аналіз битви під Пилявці 1648 11-13 вересня. Собко Нікіта 

# data[].attributes.body
Польське військо 100тис

Татарське військо 20тис

Українське військо 100тис

Наслідки битви: військо речі посполитої зазнало поразки що дозволило Хмельницькому продовжити похід на західну Україну.

У речі посполитої розпочалась політична криза оскільки правлячі кола не могла ефективно організувати оборону

# data[].attributes.headline
Аналіз Зборівської битви Кошовий Іван

# data[].attributes.subject
Аналіз Зборівської битви Кошовий Іван

# data[].attributes.body
Зборівська битва

1. Назва: Зборівська битва

2. Місяць і рік: Серпень 1649 року

3. Карта:

4. Сили сторін:

Козацько-татарські війська: ~100 000 (козаки – 40 000, татари – 60 000)

Річ Посполита: ~30 000.

5. Результат для Богдана Хмельницького:

Підписання Зборівського договору,

Визнання автономії козацької України (реєстр 40 000),

Незадоволення серед козаків через поступки Польщі.

6. Причини перемоги:

Чисельна перевага козацько-татарських військ,

Вдале використання татарської кінноти

Польське військо опинилося в пастці біля річки Стрипа,

Дощ, що ускладнив маневри поляків.

# data[].attributes.attachment_link.title
220px-Поразка_польської_армії_під_Зборовом

# data[].attributes.headline
Риси характеру Богдана Хмельницького

# data[].attributes.subject
Риси характеру Богдана Хмельницького

# data[].attributes.body
Битва під Жовтими Водами.

Богдан Хмельницький зумів залучити татар на свій бік, використати тактику оточення та знищити польське військо - це значить, що у нього є стратегічний розум, рішучість, здатність переконувати союзників.

Битва під Корсунем.

Використав рельєф місцевості, заманив польське військо в пастку та повністю розгромив його - це військова хитрість, передбачливість.

Молдавські походи.

Хмельницький прагнув укласти вигідні династичні союзи та залучити Молдову на свій бік, видаючи сина Тимоша за молдавську князівну. Риси: стратегічне мислення, далекоглядність.

Битва під Батогом.

Він зміг взяти реванш за попередні поразки, влаштувавши нищівний розгром польських військ.
Риси: воля до перемоги, вміння надихати військо, стратегічна жорсткість.

# data[].attributes.headline
Аналіз Зборівського договору (1649)

# data[].attributes.subject
Аналіз Зборівського договору (1649)

# data[].attributes.body
• Назва – Зборівський договір

• Дата – серпень 1649 року

• Місце укладання – місто Зборів

• Сторони договору:

- Річ Посполита.

- Військо Запорозьке.

- Кримське ханство.

• Основні положення:

Військо Запорозьке отримувало автономію в складі Речі Посполитої

Реєстр козаків збільшувався до 40 тисяч

Київське, Брацлавське та Чернігівське воєводства ставали козацькими територіями

Польська шляхта мала право повертатися до своїх маєтків

Богдан Хмельницький визнавався гетьманом цих земель

Православна церква отримувала більше прав

• Наслідки для Богдана Хмельницького:

Тимчасове визнання влади козаків

Незадоволення серед селян і козаків, бо польська шляхта поверталася

Зрозумів, що мир із Польщею неможливий, і готувався до нової війни

# data[].attributes.headline
Федоренко Валерія — Раднотський договір

# data[].attributes.subject
Федоренко Валерія — Раднотський договір

# data[].attributes.body
Договір був укладений між Україною, Швецією, Трансильванією, Бранденбургом та литовським князем Богуславом Радзивіллом про військовий союз для боротьби з Річчю Посполитою та майбутньої війни з Московским царством. Угода про дружбу з правителем Трансильваніії князем Дєрдем 2 Ракоці та створення антипольської коаліції протестантських держав була укладена восени. А вже в січні 1657 року 20-тисячний козацький корпус під командуванням київського полковника Антона Ждановича разом із військом Ракоці вирушив на Польщу, і невдовзі союзникам удалося захопити Варшаву. Причина укладення було бажання розгромити Річ Посполиту, яка ослабла через війни с Швецією та Московією. Богдан Хмельницький прагнув забезпечити незалежність козацької держави та позбутися польського панування. Для Богдана Хмельницького цей договір теоретично був вигідним тому що договір передбачав визнання незалежності Гетьманщини та її територіальне розширення. Союз із сильними державами давав шанс остаточно перемогти Польщу. Однак на практиці договір не був реалізований у повному обсязі. У 1657 році Ракоці зазнав поразки, а Хмельницький не отримав очікуваної допомоги. Це показало ненадійність союзників і змусило гетьмана шукати інших варіантів міжгародної підтримки.