# data[].attributes.body
Великдень - перехідне свято, дата якого залежить від місячного календаря, але він завжди відзначається в неділю. Перед Великоднем віруючі очищають тіло, дотримуючи суворий 50-денний Великий піст 2023.

# data[].attributes.headline
У кожного з нас 

# data[].attributes.body
У кожного з нас свято Великдень асоціюється з хресним ходом зі свічками, червоними ризами церковнослужителів, радісним співом і взаємними привітаннями: «Христос воскрес!» — «Воістину воскрес!». До зовнішньої атрибутики свята можна віднести і улюблені з дитинства рум'яні паски з родзинками, розписні яйця — писанки.

# data[].attributes.headline
Однак основна символіка цього світлого свята все ж пов'язана з богослужінням

# data[].attributes.subject
Однак основна символіка цього світлого свята все ж пов'язана з богослужінням

# data[].attributes.body
До неї відноситься:
• пасхальне нічне богослужіння, яке здійснюється з особливою урочистістю, адже саме Великдень вважається найважливішою подією церковного року;
• пасхальне привітання або христосування зі словами: «Христос воскрес!» — «Воістину воскрес!» і триразовим поцілунком в щоку;
• вогонь, який символізує Боже Світло, від якого всі віруючі можуть запалити лампадки і свічки і понести їх додому;
• пасхальна трапеза, яка настає після Великого посту, і відбувається зі свяченими пасками, писанками, які вважаються символом Воскресіння Христового, а також сирами та ковбасами;
• хресний хід, який відбувається опівночі перед Пасхою від православного храму і супроводжується гучними піснями, а закінчується ранковим богослужінням;
• великодні передзвони на честь Христового Воскресіння після семиденного мовчання.

# data[].attributes.body
Яйце декороване традиційними символами, які написані за допомогою воску й барвників. Кожний регіон України має певну особливість у розписуванні великодніх яєць. В Україні писанкарство збереглося завдяки майстрам старшого покоління у багатьох давніх осередках цього виду мистецтва.

# data[].attributes.headline
Крашанки або галунки

# data[].attributes.subject
Крашанки або галунки

# data[].attributes.body
Пофарбовані в один колір яйця. Використовують круто зварене в лушпинні цибулі яйце, яке після цього набуває жовто-коричневого кольору різної інтенсивності. Іноді до них прив'язують листочки петрушки, які залишають на шкаралупі світлі відбитки. Найчастіше крашанки фарбують у червоний колір

# data[].attributes.body
Техніка схожа із розписом писанки, тільки місця на шкаралупі, що повинні залишитися незафарбованими, закрапуються воском замість нанесення візерунків писачком

# data[].attributes.headline
Драпанки або скробанки

# data[].attributes.subject
Драпанки або скробанки

# data[].attributes.body
Яйця з видряпаними візерунками. Подібна техніка популярна в країнах Центральної і Східної Європи, зокрема у Польщі, Угорщині, Україні, Чехії.

# data[].attributes.headline
В світі найстаріша п

# data[].attributes.body
В світі найстаріша паска була спечена у Страсну п’ятницю в 1821 році. Сімейну реліквію зберегли в Лондоні. Дивно, що паска не тільки не запліснявіла за стільки років, але і пахне як свіжа. Більш того, на ній чітко збереглося зображення хреста, який зробив пекар під час випічки. Паску дуже дбайливо зберігають, виділивши їй місце у спеціальній коробочці.  Знавці вражені настільки дивовижною здатністю паски не псуватися стільки років.

# data[].attributes.headline
Звичай розфарбовуват

# data[].attributes.body
Звичай розфарбовувати яйця не є тільки український. Цей звичай відомий усім європейським народам. Українці надали йому питомих рис, розфарбовуючи яйця звиклими в українській народній культурі орнаментами. Звичай розфарбовувати, а потім розбивати яйця символізує нове життя. Тобто, яким би гарним не було туземне життя, воно мусить відійти і дати місце новому життю. Розбивання свяченого яйця також символізує Воскресіння, яке чекає кожного християнина. Старе християнське передання пов’язує звичай розфарбовувати яйця зі св. Марією Магдалиною, яка проповідувала римському цісарю Тиберію про Христове воскресіння. Як приклад, свята взяла яйце, яке, хоч і гарне, мусить позбутися своє шкарлупки, щоб з нього вийшло курча, нове життя.

# data[].attributes.headline
Саме слово «

# data[].attributes.body
Саме слово «пасха» походить з єврейської мови, де воно звучить як «песах», і перекладається як «вихід», «перехід». Понад 5 тисяч років тому євреї вирушили з єгипетського полону до Землі Обітованої. Вони йшли пустелею довгих 40 років, не одне покоління людей змінилося за цей час, жоден із тих, що народилися у неволі, не дійшли до свого нового дому. На згадку про визволення з рабства єврейський народ став святкувати Пасху. Згодом цим же словом почали називати ягня, яке заколювали на честь Пасхи.

# data[].attributes.headline
Великдень, Пасха, Христове Воскресіння – одне із найочікуваніших вірянами світле весняне свято. З Великоднем традиційно пов'язана значна кількість народних повір’їв, прикмет і обрядів, які формувалися століттями.

# data[].attributes.subject
Великдень, Пасха, Христове Воскресіння – одне із найочікуваніших вірянами світле весняне свято. З Великоднем традиційно пов'язана значна кількість народних повір’їв, прикмет і обрядів, які формувалися століттями.

# data[].attributes.body
У цей день суворо забороняється будь-яка домашня робота (звичайно, крім годування худоби і птиці).

Зранку або з самої ночі люди відвідували церкву, освячували яйця і паски.

Потім зазвичай ходять в гості один до одного, гуляють, співають. Жінки (а згодом – діти) йдуть до баби, що у них повитухою була. Несуть їй гостинець – паску, яйця або писанки, хустку.

# data[].attributes.headline
Після довгого Великого посту молодь влаштовувала справжні народні гуляння та розваги. На Великдень усі мають веселитися, а хто сумуватиме цього дня, то й увесь рік так проведе, - так говорило повір’я.

# data[].attributes.subject
Після довгого Великого посту молодь влаштовувала справжні народні гуляння та розваги. На Великдень усі мають веселитися, а хто сумуватиме цього дня, то й увесь рік так проведе, - так говорило повір’я.

# data[].attributes.headline
Великодні повір’я

# data[].attributes.subject
Великодні повір’я

# data[].attributes.body
Три дні в церкві правиться святкова служба. Якщо хто хоче навчитися якого ремесла, повинен на перший день Пасхи йти до церкви, і коли священик вперше скаже: “Христос воскрес!”, то тихо відповісти: якщо хоче навчитися шити – "голка в руках"; майструвати – "сокира в руках"; т. д.

# data[].attributes.headline
Дівчата, щоб вийти з

# data[].attributes.body
Дівчата, щоб вийти заміж, повинні були під час церковної служби на Великдень сказати про себе: "Воскресіння Христове! Пошли мені нареченого холостого!"

Якщо дитина народилася в пасхальну неділю, то вона неодмінно стане відомою, знаменитою людиною. Той же, хто народився на пасхальному тижні, буде мати міцне здоров’я.

Хороша прикмета на Великдень почути зозулю – це віщує поповнення в сімействі, а молодим дівчатам – швидке заміжжя

# data[].attributes.headline
Дівчата в цей день н

# data[].attributes.body
Дівчата в цей день наводили красу – освячене червоне пасхальне яйце клали у воду, а потім цією водою вмивалися.

Жінка, у якої ніяк не виходить завагітніти, на Великдень повинна поставити поруч із собою зайву тарілку покласти туди шматочок паски зі словами: "Паска для діточок!". Після трапези цей шматочок кришили птахам.

# data[].attributes.headline
Мами захищали своїх дітей таким чином – починаючи з Великодня і тиждень потому малюкам натщесерце давали спочатку шматочок освяченого паски і лише потім тільки годували іншою їжею.

# data[].attributes.subject
Мами захищали своїх дітей таким чином – починаючи з Великодня і тиждень потому малюкам натщесерце давали спочатку шматочок освяченого паски і лише потім тільки годували іншою їжею.

# data[].attributes.headline
На Великдень повинна бути така сама погода, що й на Благовіщення.

# data[].attributes.subject
На Великдень повинна бути така сама погода, що й на Благовіщення.

# data[].attributes.body
Коли на Великдень ясно світить сонце, то через три дні піде дощ.

Якщо хмарно і накрапає дощик, то буде гарний врожай.

Коли на Великдень спить господар, то виляже пшениця, а якщо господиня – льон.

Якщо на Великдень небо ясне та сонце грає – до багатого врожаю та теплого літа.

Якщо на другий день Великодня ясна погода – літо буде мокре, якщо хмарна – літо буде сухе.